URBI Projektová kancelária
040 01  Košice, Zvonárska 23, tel./fax.č. 055/62 551 60, E-mail: belurbi@stonline.sk

ÚZEMNÝ PLÁN MESTA LEVOČA
ČISTOPIS 

SPRIEVODNÁ SPRÁVA 

Košice, 2005

Obstarávateľ:  		Mesto Levoča
Zastúpený:		Miroslav Čurilla 
Primátor mesta 
		
			                                                                                                                                                               Vo veciach technických: 		Ľubomír Labuda			                                               		Vedúci odd. výstavby	

Osoba s odbornou spôsobilosťou		Ing. Jaroslav Lizák
pre obstarávanie ÚPD a ÚPP:  

Riešiteľský kolektív:

Hlavný riešeiteľ:                                  			Ing. arch. Alexander Bél

Zodpovední riešitelia:                          			Ing. arch. Dušan Marek 
				Ing. arch. Ján Pastiran  	
Technické disciplíny
Doprava: 					Ing. Frantíšek Hrádocký
					Ing. Juraj Marton
Vodné hospodárstvo:					Ing. Marta Osifová
					Ing. Stanislav Beňačka
Zásobovanie plynom,				Ing. Štefan Tkáčik
elektrickou energiou a telekomunikácie: 				
		
Ochrana prírody, životné prostredie			Milan Barlog	
a tvborba krajiny:

Grafické spracovanie 				Ing. arch. Dušan Marek	
a digitalizácia:				Zuzana Krátka

OBSAH

1. ZÁKLADNÉ ÚDAJE
1.2. ÚDAJE O ZADANÍ
1.1.1. Údaje o obstarávateľovi a spracovateľovi
1.1.2. Dôvody na obstaranie a údaje o zadaní územného plánu
1.2.   HLAVNÉ CIELE RIEŠENIA, PROBLÉMY, KTORÉ ÚZeMNÝ PLÁN  RIEŠI       A POUŽITÉ PODKLADY
1.3. VYHODNOTENIE DOTERAJŠIEHO ÚZEMNÉHO PLÁNU
1.4. ÚDAJE O SÚLADE RIEŠENIA ÚZEMNÉHO PLÁNU SO  ZADANÍM
1.5.  SÚPIS POUŽITÝCH PODKLADOV
2. RIEŠENIE ÚZEMNÉHO PLÁNU MESTA
2.1. VYMEDZENIE RIEŠENÉHO ÚZEMIA
2.2. VÄZBY NA ZÁVÄZNÚ ÚZEMNOPLÁNOVACIU DOKUMENTÁCIU VYŠŠIEHO STUPŇA
2.3. ZÁKLADNÉ DEMOGRAFICKÉ, SOCIÁLNE A EKONOMICKÉ ROZVOJOVÉ PREDPOKLADY OBCE
2.3.1. Demografické predpoklady
2.3.2. Sociálne predpoklady (Bytový fond)
2.3.3. Ekonomické predpoklady
2.4. RIEŠENIE ZÁUJMOVÉHO ÚZEMIA A ŠIRŠIE  VZŤAHY
2.4.1. Širšie vzťahy
2.4.1.1. Funkcia a poloha mesta v sídelnej štruktúre
2.4.1.2. Poloha mesta v špecifickom prostredí
2.4.1.3. Väzba na nadradené systémy dopravy a technického vybavenia
2.4.1.4. Väzby mesta a jeho širšieho zázemia
2.5.  NÁVRH URBANISTICKEJ KONCEPCIE PRIESTOROVÉHO  USPORIADANIA
2.6. ORGANIZAČNÁ ŠTRUKTÚRA A NÁVRH FUNKČNÉHO VYUŽITIA ÚZEMIA
2.6.1. Organizačná štruktúra územia
2.6.2. Návrh funkčného využitia územia
2.6.2.1. Súčasné funkčné členenie
2.6.2.2. Návrh funkčného členenia
2.7. NÁVRH RIEŠENIA BÝVANIA, OBČIANSKEHO VYBAVENIA, VÝROBY ŠPORTU A REKREÁCIE
2.7.1. Bývanie
2.7.2. Sociálna infraštruktúra a občianske vybavenie
2.7.2.1. Sociálna infraštruktúra
2.7.2.2. Zdravotníctvo a sociálne zabezpečenie
2.7.2.3. Obchod, ubytovacie a stravovacie služby
2.7.2.4. Kultúrne vybavenie a sakrálne stavby
2.7.2.5. Peňažníctvo a verejná administratíva
2.7.2.6. Telovýchova a šport
2.7.3. Výroba
2.7.3.1. Ťažba nerastných surovín
2.7.3.2. Poľnohospodárska výroba
2.7.3.3. Lesné hospodárstvo
2.7.3.4. Priemyselná výroba, stavebníctvo a skladové hospodárstvo
2.7.4. Rekreácia, cestovný ruch a šport
2.7.4.1. Charakteristika rekreačného potenciálu územia
2.7.4.2. Štruktúra rekreačných plôch a zariadení
2.7.4.3. Kúpeľné územia
2.7.4.4. Turistické a cykloturistické trasy
2.8. VYMEDZENIE NAVRHOVANEJ HRANICE ZASTAVANÉHO ÚZEMIA
2.9. VYMEDZENIE OCHRANNÝCH PÁSIEM A CHRÁNENÝCH ÚZEMÍ
2.9.1. Ochranné pásma
2.9.2. Ochrana kultúrnych pamiatok
2.9.2.1. Mestská pamiatková rezervácia a národné kultúrne pamiatky
2.9.2.2.  Archeologické lokality
2.10. RIEŠENIE ZÁUJMOV OBRANY ŠTÁTU, OCHRANY PRED POŽIARMI  A OCHRANY PRED POVODŇAMI
2.10.1. Riešenie záujmov obrany štátu
2.10.2. Riešenie civilnej ochrany obyvateľstva
2.10.3. Riešenie ochrany pred požiarmi
2.10.4. Riešenie ochrany pred povodňami
2.11. NÁVRH OCHRANY PRÍRODY A TVORBY KRAJINY
2.11.1. Chránené územia prírody
2.11.2. Návrh na tvorbu krajiny
2.11.3. Návrh na úpravu existujúceho RÚSES
2.11.4. Návrhy na prírodné turistické atraktivity
2.12. NÁVRH VEREJNÉHO DOPRAVNÉHO A TECHNICKÉHO VYBAVENIA
2.12.1. Doprava a dopravné zariadenia
2.12.1.1. Cestná doprava
2.12.1.2. Prímestská  a  mestská  doprava
2.12.2. Vodné hospodárstvo
2.12.2.1. Vodné toky a nádrže
2.12.2.2. Zásobovanie pitnou vodou
2.12.2.2.3. Odkanalizovanie
2.12.3. Zásobovanie elektrickou energiou
2.12.4. Zásobovanie zemným plynom a teplom
2.13. KONCEPCIA STAROSTLIVOSTI O ŽIVOTNÉ PROSTREDIE
2.13.1. Základné zložky životného prostredia Voda
2.13.2. Zaťaženie prostredia hlukom z dopravy
2.14. PRIESKUMNÉ ÚZEMIA, CHRÁNENÉ LOŽISKOVÉ ÚZEMIA                             A  DOBÝVACIE PRIESTORY
2.15. VYMEDZENIE PLÔCH VYŽADUJÚCICH ZVÝŠENÚ OCHRANU
2.16. NÁVRH NA OBSTARANIE ÚZEMNOPLÁNOVACÍCH PODKLADOV,    ÚZEMNOPLÁNOVACEJ DOKUMENTÁCIE A INEJ DOKUMENTÁCIE PRE ČASTI RIEŠENÉHO ÚZEMIA
2.18. HODNOTENIE NAVRHOVANÉHO RIEŠENIA
3. GRAFICKÉ PRÍLOHY

1. ZÁKLADNÉ ÚDAJE
1.2. ÚDAJE O ZADANÍ
1.1.1. Údaje o obstarávateľovi a spracovateľovi
Obstarávateľom Územného plánu mesta Levoča je mesto Levoča, Mestský úrad v Levoči, ktorý v roku 2002 vyhlásil verejnú súťaž na výber spracovateľa „Územného plánu mesta Levoča“. Zápisnica komisie s poradím úspešnosti ponúk s odôvodnením  bola spísaná v Levoči dňa 21.5.2002.
Na základe výsledkov komisionálneho vyhodnotenia ponúk odovzdaných do verejnej súťaže ako prvá bola vyhodnotená ponuka Projektovej kancelárie URBI v Košiciach, ktorá vzhľadom na vyhodnotené poradie sa stala spracovateľom územného plánu mesta. Zadanie územného plánu mesta vypracovala firma E.B.D. Kežmarok, Ing. Jaroslav Lizák v roku 2002. Zadanie územného plánu bolo prerokované podľa § 20 zákona č. 50/1976 Zb. v platnom znení a schválené Mestským zastupiteľstvom Levoča uznesením č. 6/B/33 dňa 24. apríla 2003.  
Na základe výsledkov prerokovania konceptu riešenia Územného plánu mesta Levoča bolo vypracované súborné stanovisko (E.B.D. Kežmarok, 2004) ktoré odsúhlasilo Mestské zastupiteľstvo v Levoči uznesením č. 14/C/1 zo dňa 17.2.2004.
Súbežne s procesom prerokovania sa uskutočnilo i strategické environmentálne hodnotenie konceptu riešenia územného plánu mesta (EBD Kežmarok, 2004). Výstupy z tohto hodnotenia a doporučenia pre zapracovanie do návrhu riešenia boli prerokované na pracovnom rokovaní dňa 27.07. 2004 (v dokladovej časti priložený záznam č. 7). Prijaté doporučenia boli do návrhu riešenia premietnuté okrem bodov:
-	c. dôvod; neúmerné prehustenie cestnej siete v riešenom území a vznik nežiadúcich peáčnzch úsekov,
-	i. dôvod; návrh na zalesnenie plôch je v kompetencii projektu pozemkových úprav.    
Územný plán mesta Levoča bol vypracovaný na základe zmluvy o dielo uzatvorenej medzi mestom Levoča a projektovou kanceláriou URBI Košice.
 
1.1.2. Dôvody na obstaranie a údaje o zadaní územného plánu
Mesto Levoča má platný Smerný územný plán (SÚP) vypracovaný v roku 1972, ktorého návrhovým obdobím bol rok 1985. Tento SÚP bol niekoľkokrát prehodnotený. V prehodnotení z roku 1995 sa konštatovala urýchlená potreba vypracovania novej územnoplánovacej dokumentácie mesta. 
Vzhľadom na nové územné a správne usporiadanie Slovenskej republiky, vznik samosprávnych orgánov a zmeny v majetkoprávnych vzťahoch a legislatíve je nutné riešiť na území mesta Levoča novú koncepciu územného rozvoja, uskutočniť rozsiahlu novú výstavbu a  prestavbu mesta, riešiť verejné dopravné a technické vybavenie územia regionálneho a celoštátneho významu a  stanoviť verejnoprospešné stavby.
V súlade s § 11 ods. 2 zákona č. 50/1976 Zb. v platnom znení sú tieto požiadavky na územný rozvoj mesta riešené základným nástrojom územného plánovania na stupni obce, t. j. Územným plánom mesta Levoča (ÚPN mesta). 
Schválený ÚPN mesta poskytne dokumentáciu, ktorá na území mesta Levoča:
•	stanoví priestorové usporiadanie a funkčné využívanie územia 
•	zosúladí záujmy a činností ovplyvňujúce územný rozvoj, životné prostredie a ekologickú stabilitu územia 
•	stanoví regulatívy priestorového usporiadania a funkčného využívania územia 
Územný plán mesta Levoča bude záväzný územnoplánovací dokument slúžiaci pre samosprávne orgány mesta a jeho obyvateľov na:
•	koncepčné riadenie územného rozvoja mesta
•	uskutočňovanie novej výstavby a prestavby v meste
•	upresnenie verejného dopravného a technického vybavenia mestského a nadmestského významu
•	umiestnenie verejnoprospešných stavieb
•	získavania finančných prostriedkov z domácich a európskych podporných fondov

1.2.   HLAVNÉ CIELE RIEŠENIA, PROBLÉMY, KTORÉ ÚZeMNÝ PLÁN  RIEŠI A POUŽITÉ PODKLADY
Hlavným cieľom riešenia územného plánu splniť tieto hlavné ciele stanovené v zadaní územného plánu:
•	vytvoriť územné podmienky pre postupné budovanie žilinsko – podtatranskej rozvojovej osi Žilina – Martin – Poprad - Prešov 
•	podporovať rozvoj popradsko – spišskonovoveského ťažiska osídlenia 
•	navrhnúť takú rozvojovú koncepciu mesta, ktorá zabezpečí jeho optimálne priestorové a funkčne usporiadanie, pri rešpektovaní kultúrnohistorických a prírodných hodnôt  riešeného územia
•	navrhnúť opatrenia na zvýšenie kvality životného prostredia v riešenom území
•	vymedziť plochy pre novú bytovú výstavbu
•	vytvoriť územno-technické podmienky pre rozvoj ekonomických aktivít 
•	stanoviť a navrhnúť také koncepčné zásady riešenia dopravného systému mesta Levoča, ktoré budú akceptovať nadradenú dopravnú sieť celoštátneho a medzinárodného významu
•	navrhnúť chýbajúce zariadenia technického a sociálneho vybavenia mesta
•	navrhnúť územno-technické opatrenia na dosiahnutie dominantného postavenia mesta v systéme cestovného ruchu na Spiši a zlepšiť urbanistické podmienky na rozvoj turizmu v meste
•	overiť územno-technické možnosti a  klimatické danosti pre oživenie kúpeľnej funkcie mesta
•	lokalizovať plochy pre verejnoprospešné stavby
•	vymedziť časti mesta, pre ktoré treba obstarať a schváliť územné plány zóny
	
1.3. VYHODNOTENIE DOTERAJŠIEHO ÚZEMNÉHO PLÁNU
Platný Smerný územný plán (SÚP) mesta Levoča bol vypracovaný v roku 1972, jeho návrhovým obdobím bol rok 1985. Tento SÚP bol niekoľkokrát prehodnotený. V prehodnotení z roku 1995 sa konštatovala urýchlená potreba vypracovania novej územnoplánovacej dokumentácie mesta. 
Vzhľadom na nové územné a správne usporiadanie Slovenskej republiky, vznik samosprávnych orgánov a zmeny v majetkoprávnych vzťahoch a legislatíve sa stal tento SÚP neaktuálnym a nepoužitelným pre riadenie rozvoja mesta.

1.4. ÚDAJE O SÚLADE RIEŠENIA ÚZEMNÉHO PLÁNU SO  ZADANÍM
Koncept územného plánu mesta Levoča je vypracovaný podľa schváleného Zadania schváleného Mestským zastupiteľstvom Levoča uznesením č. 6/B/33 dňa 24. apríla 2003. Súborné stanovisko (E.B.D. Kežmarok, 2004) odsúhlasilo Mestské zastupiteľstvo v Levoči uznesením č. 14/C/1  dňa 17.2.2004.
	Riešenie územného plánu mesta Levoča je v súlade so schváleným zadaním.	
1.5.  SÚPIS POUŽITÝCH PODKLADOV
	1) Zmeny a doplnky Územného   plánu   veľkého  územného  celku  Prešovského   kraja,  schválené zastupiteľstvom Prešovského samosprávneho kraja. 
	2) Všeobecne záväzné nariadenie č. 4/2004, ktorým sa vyhlasuje záväzná časť Územného plánu veľkého územného celku Prešovského kraja – Zmeny a doplnky 2004.
	3) Regionálny územný systém ekologickej stability okresu Spišská Nová Ves (Ekoland s.r.o. Prešov, 1993).	
	4) Zadanie územného plánu mesta Levoča (EBD Kežmarok, 2002), schválené Mestským zastupiteľstvom Levoča uznesením č. 6/B/33 dňa 24. apríla 2003.
5) Súborné stanovisko (EBD Kežmarok, 2004), odsúhlasené Mestským zastupiteľstvom v Levoči uznesením č. 14/C/1  dňa 17.2.2004.
6) Územný plán mesta Levoča – prípravné práce (Ing. arch. F. Papcún, 2001).
	7) Územný plán mesta Levoča - prieskumy a rozbory (URBI – projektová kancelária Košice, 2002).
	8) Územný plán mesta Levoča – koncept riešenia (URBI – projektová kancelária Košice, 2002).
9)	Územný plán zóny Levočská Dolina,  schválený Mestským zastupiteľstvom Levoča uznesením č. 20/B/6 dňa 26.8. 003. (URBI – projektová kancelária Košice, 2004).
10)	Urbanistická štúdia obytného súboru Plantáže (Ing. arch. Pavol Repka 2004)
11)	Urbanistická štúdia obytného súboru Levočské Lúky (2004)  
12)	Katastrálna mapa k.ú. Levoča a Závada (v digitálnej forme).
13) Mapa registra obnovenej evidencie pozemkov (v digitálnej forme).
14) Základná mapa SR ZM 10 (rastrová mapa, zmluva EBD Kežmarok s GaKÚ Bratislava, číslo zmluvy 89-24-479/2002 z 09.08.2002).
15) Spojitá vektorová mapa SVM 50 (zmluva EBD Kežmarok  s ArcGeo Information Systems spol. s.r.o. Bratislava, číslo zmluvy 055/0208-AG z23.08.2002).
16) Digitálna ortofotomapa, lokalita Levoča (EURSENSE s.r.o. Bratislava, 2003).
	
2. RIEŠENIE ÚZEMNÉHO PLÁNU MESTA
2.1. VYMEDZENIE RIEŠENÉHO ÚZEMIA
•	Záujmové územie
	Záujmovým územím mesta z pohľadu územno-technických väzieb je popradsko – spišskonovoveské ťažisko osídlenia nadregionálneho až celoštátneho významu s centrami osídlenia Poprad, Svit, Kežmarok, Spišská Belá, Levoča a Spišská Nová Ves. Z hľadiska rozvoja turistického ruchu do záujmového územia taktiež patrí Spišský historický komplex – rekreačný krajinný celok Stredný Spiš (Spišský hrad s okolitými pamiatkami, ktorý patrí medzi svetové kultúrne dedičstvo vyhlásené UNESCO - m). Súčasťou širšieho záujmového územia sú i rekreačné krajinné celky Vysoké Tatry a Ľubické predhorie.
Východná časť záujmového územia v rozsahu disponibilného digitálneho mapového podkladu je dokumentovaná v mierke 1:50 000.
•	Riešené územie  
Predmetom riešenia územného plánu je mesto Levoča v jeho administratívnych a správnych hraniciach, ktoré sa kryjú s katastrálnymi hranicami Levoča a  Závada. Mesto Levoča je zložené z administratívnych častí Levoča, Levočské lúky, Levočská dolina a Závada. Celková rozloha riešeného územia je 64,05 km2.
Riešené územie pre tvorbu urbanizovanej krajiny tvorí súčasne zastavané územie sídla, rozšírené o územia, ktoré bezprostredne nadväzujú na zastavané územie. Sú potenciálne a disponibilné územia vhodné pre urbanistický rozvoj mesta vyvolaný jeho rozvojovým programom a požiadavkami vyplývajúcimi zo zmien a doplnkov Územného plánu veľkého územného celku Prešovského kraja (ZaD ÚPN VÚC) z roku 2004 a Koncepcie územného rozvoja Slovenskej republiky z roku 2001 (KURS 2001).
Administratívnosprávne územie mesta Levoča je rozdelené do 15 sčítacích obvodov, ktoré vytvárajú základnú štruktúru pre pravidelné sčítavanie ľudu. Táto štruktúra je prevzatá i pre riešenie organizácie územia a demografické nápočty. 
V riešenom území sa nachádzajú tieto časti sídla so samostatne vymedzeným zastavaným územím:
•	Závada
•	Levočská dolina
•	Levoča
•	Nový dvor – TATRA – AGROLEV Levoča
•	Levočské lúky
•	Poľnohospodársky dvor (časť zastavaného územia obce Kurimany presahujúca na katastrálne územie Levoče)
Okrem toho sa v riešenom území nachádzajú zastavané lokality bez stanovenej hranice zastavaného územia: 
•	Odorica, opustená usadlosť v juhovýchodnej časti k. ú. Levoča
•	Hradisko - agroturistická farma pri Spišskom Hrhove
•	Časť rómskej osady obce Dlhé Stráže.
 Grafická časť riešeného územia mesta je dokumentované v mierke 1:10 000       a 1:5 000 v rozsahu katastrálnych území Levoča a Závada.
Schéma štruktúry zastavaného územia mesta Levoča

Levočská dolina

Rómska osada Dĺhé Stráže

      Závada

Levočské kúpele

Levoča

POPRAD

PREŠOV

Hradisko

 
Poľnohosp. dvor Kurimany 

Odorica

              Nový dvor 

SPIŠSKÁ NOVÁ VES

         Lecočské Lúky

2.2. VÄZBY NA ZÁVÄZNÚ ÚZEMNOPLÁNOVACIU DOKUMENTÁCIU VYŠŠIEHO STUPŇA
Pre spracovanie územného plánu mesta Levoča je za podporný dokument považovaná Koncepcia územného rozvoja Slovenska 2001.  Tento celoštátny územnoplánovací dokumentschválila vláda Slovenskej republiky dňa 31.10.2001 uzn. č. 1033 a záväzná časť bola vyhlásená nariadením vlády Slovenskej republiky č. 528/2002 dňa 14.08.2002. 
Do riešenia Zmien a doplnkov územného plánu mesta sú premietnuté  a  zapracované tieto záväzné časti KURS 2001, (číslovanie je podľa KURS-u 2001):
1.	V oblasti medzinárodných súvislostí usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry:
1.6. Vytvárať nadnárodnú sieť spolupráce medzi jednotlivými mestami, regiónmi a ostatnými aktérmi územného rozvoja v SR a okolitých štátoch, s využitím väzieb jednotlivých sídiel a sídelných systémov v euroregiónoch a ďalších oblastiach cezhraničnej spolupráce.
1.7.	Rozvíjať dotknuté sídla na trasách multimodálnych koridorov, predovšetkým v uzloch križovania týchto koridorov v smere sever-juh a západ-východ.
2.	V oblasti celoštátnych a nadregionálnych súvislostí usporiadania územia, osídlenia a rozvoja sídelnej štruktúry:
	Základná koncepcia 
2.5.	Zabezpečovať rozvojovými osami pozdĺž komunikačných prepojení medzinárodného a celoštátneho významu sídelné prepojenia na medzinárodnú sídelnú sieť, ako aj konzistenciu a rovnocennosť rozvojových podmienok ostatného územia Slovenskej republiky.
2.6.	Formovať sídelnú štruktúru na celoštátnej a nadregionálnej úrovni prostredníctvom regulácie priestorového usporiadania a funkčného využívania územia jednotlivých hierarchických úrovní ťažísk osídlenia, centier osídlenia, rozvojových osí a vidieckych priestorov.
Centrá osídlenia
2.7.	Podporovať rozvoj sídelných centier, ktoré tvoria základné terciárne centrá osídlenia, rozvojové centrá hospodárskych, obslužných a sociálnych aktivít ako pre priliehajúce zázemie, tak pre príslušný regionálny celok, a to hierarchickým systémom, pozostávajúcim z na sledovaných skupín centier.
2.13.	Podporovať rozvoj centier tretej skupiny, ktoré tvoria jej prvú podskupinu: okrem iných rozvojových centier osídlenia SR do tejto podskupiny je zaradené i mesto Levoča.
Ťažiská osídlenia
2.19.	Podporovať ako ťažiská osídlenia druhej úrovne: okrem iných ťažísk osídlenia druhej úrovne SR do tejto úrovne je zaradené i popradsko – spišskonovoveské ťažisko osídlenia (Spišská Belá, Kežmarok, Poprad, Spišská Nová Ves a Levoča).
2.22.	Podporovať ťažiská osídlenia ako rozvojové sídelné priestory vytváraním ich funkčnej komplexnosti so zohľadnením ich regionálnych súvislostí.
Rozvojové osi
2.27.	Podporovať budovanie rozvojových osí v záujme tvorby vyváženej hierarchizovanej sídelnej štruktúry. Podporovať ako rozvojové osi prvého stupňa: okrem iných rozvojových osí SR medzi rozvojové osi prvého stupňa je zaradená i žilinsko –podtatranská rozvojová os: Žilina – Martin – Poprad – Prešov.
3.	V oblasti rozvoja vidieckeho priestoru a vzťahu medzi mestom a vidiekom:
3.1.	Podporovať vzťah urbánnych a rurálnych území v novom partnerstve založenom na integrácii funkčných vzťahov mesta a vidieka a kultúrno-historických a urbanisticko-architektonických daností.
4.	V oblasti  zachovania, zhodnotenia a využívania kultúrneho dedičstva
4.1.	Posudzovať pri rozvoji územia význam a hodnoty jeho kultúrno – historických daností v nadväznosti na všetky zámery v sociálne ekonomickom rozvoji.
4.2.	Zohľadňovať a revitalizovať v územnom rozvoji:
•	územia lokalít zapísaných v Zozname svetového dedičstva,
•	územia pamiatkových rezervácií, pamiatkových zón,
•	územia historických jadier,
•	známe a predpokladané lokality archeologických nálezísk a nálezov,
•	národné kultúrne pamiatky, kultúrne pamiatky, ich súbory a areály a ich ochranné pásma,
•	územia miest a obcí, kde je zachytený historický stavebný fond, ako aj časti rozptýleného osídlenia,
•	novodobé architektonické a urbanistické diela,
•	areály architektonických diel s dotvárajúcim prírodným prostredím,
•	historické technické diela.
4.3.	Rešpektovať objekty, súbory alebo areály objektov, ktoré sú navrhované na vyhlásenie za kultúrne pamiatky, ako aj územia navrhované na vyhlásenie za pamiatkové rezervácie a pamiatkové zóny a ochranné pásma.
5. 	V oblasti usporiadania územia z hľadiska ekologických aspektov, ochrany prírody, prírodných zdrojov a tvorby krajinnej štruktúry:
5.1.	Zabezpečovať nástrojmi územného plánovania ekologicky optimálne využívanie územia, rešpektovanie, prípadne obnovu funkčného územného systému ekologickej stability, biotickej integrity krajiny a biodiverzity na úrovni národnej, regionálnej a lokálnej.
5.2.	Rešpektovať pri organizácii, využívaní a rozvoji územia význam a hodnoty jeho prírodných daností územia a najmä v osobitne chránených územiach, prvkoch územného systému ekologickej stability, NECONET a biotopoch osobitne chránených a ohrozených druhov bioty využívanie územia zosúladiť s funkciou ochrany prírody a krajiny.
5.3.	Zohľadňovať pri umiestňovaní činností na území ich predpokladaný vplyv na životné prostredie a realizáciou vhodných opatrení dosiahnuť odstránenie, obmedzenie alebo zmiernenie prípadných negatívnych vplyvov.
5.4.	Zabezpečovať zvýšenie ekologickej stability, prípadne obnovu biotickej integrity a biologickej rozmanitosti v územiach a krajinných segmentoch s narušeným prírodným, resp. životným prostredím.
5.5.	Zabezpečovať zachovanie a ochranu všetkých typov mokradí, revitalizovať vodné toky a ich brehové územia s cieľom obnoviť integritu a zabezpečiť dlhodobo priaznivé existenčné podmienky pre akvatickú a semiakvatickú biótu vodných ekosystémov.
5.6.	Identifikovať stresové faktory v území a zabezpečovať ich elimináciu.
5.7.	Zabezpečovať vhodnú delimitáciu pôdneho fondu v súlade s potenciálom územia.
5.8.	Uplatňovať účinné krajinnoekologické a technické opatrenia na elimináciu negatívnych vplyvov pri využívaní prírodných zdrojov a kultúrno-historických štruktúr.    
5.9.	Rešpektovať ochranu najkvalitnejších poľnohospodárskych pôd. Zabezpečovať ochranu pôdnych zdrojov vhodným a racionálnym využívaním poľnohospodárskej a lesnej krajiny.
5.10.	Asanovať a revitalizovať územia s vysokým stupňom environmentálnej záťaže.
5.11.	Eliminovať nadmerné čerpanie neobnoviteľných zdrojov, regulovať využívanie obnoviteľných zdrojov v súlade s mierou ich samoreprodukcie a revitalizovať narušené prírodné zdroje.
6.	V oblasti hospodárstva a regionálneho rozvoja:
6.1.	Rozvíjať decentralizovanú štruktúru ekonomiky prostredníctvom vytvorenej sústavy mestského osídlenia a tým zabezpečovať aj vyváženú socio-ekonomickú úroveň regiónov.
7.	V oblasti poľnohospodárskej výroby a lesného hospodárstva:
7.4.	Rozvíjať tradičnú remeselnú výrobu, doplnkové výroby a nevýrobné činnosti súvisiace s lesnou činnosťou, ako integrovanú súčasť lesného hospodárstva, podporujúce rozvoj vidieka.
8. V oblasti priemyslu a stavebníctva:
8.1.	Vychádzať pri územnom rozvoji predovšetkým z princípu rekonštrukcie a sanácie priemyselných a stavebných areálov.
8.2.	Podporovať budovanie rôznych typov priemyselných parkov vo všetkých regiónoch Slovenskej republiky na základe zhodnotenia ich externých a interných lokalizačných faktorov.
8.3.	Vychádzať pri rozvoji priemyslu a stavebníctva nielen z ekonomickej a sociálnej, ale aj územnej a environmentálnej únosnosti územia v súčinnosti s hodnotami a limitami kultúrno-historického potenciálu územia a historického stavebného fondu so zohľadňovaním špecifík jednotlivých regiónov Slovenskej republiky a využívať pritom predovšetkým miestne suroviny.
8.4.	Vychádzať pri vytváraní a prevádzke výrobných kapacít z využitia komparatívnych výhod regiónu (plocha, ekonomický potenciál, disponibilné zdroje).
9.	V oblasti rozvoja rekreácie a turizmu:
9.1.	Podporovať tie druhy a formy turizmu, ktoré sú predmetom medzinárodného záujmu (kúpeľný, kultúrny, horský letný a zimný, tranzitný turizmus a poľovníctvo).
9.4. 	Dotvoriť funkčno-priestorový systém rekreácie a turizmu na celoslovenskej úrovni vytváraním siete rekreačných územných celkov, siete rekreačných záujmových území väčších miest a siete ucelených území vidieckeho osídlenia.
9.5.	Viazať lokalizáciu služieb zabezpečujúcich proces rekreácie a turizmu prednostne do sídiel s cieľom zamedziť neodôvodnené rozširovanie rekreačných útvarov vo voľnej krajine, pričom využiť aj obnovu a revitalizáciu historických mestských a vidieckych celkov a objektov kultúrnych pamiatok.
9.6.	Podporovať podmienky pre prímestskú rekreáciu obyvateľov miest v ich záujmovom území.
9.8.	Podporovať vznik a rozvoj miestnych kúpeľov na základe využitia špecifík daného územia.
11.	V oblasti rozvoja nadradeného dopravného vybavenia
11.2.	Rešpektovať prioritné postavenie intermodálnej infraštruktúry a sietí TINA.
11.3.	Rešpektovať dopravné siete a zariadenia alokované v trasách multimodálnych koridorov (hlavná sieť TINA): Levoče sa týka multimodálny koridor č. V.a. Bratislava – Žilina – Prešov/Košice – Záhor/Čierna nad Tisou – Ukrajina, lokalizovaný pre cestné komunikácie a pre trate železničnej a kombinovanej dopravy….
12.	V oblasti rozvoja nadradeného technického vybavenia:
Vodné hospodárstvo
12.1.	Zabezpečiť likvidáciu povodňových škôd z predchádzajúcich rokov a budovať potrebné protipovodňové opatrenia s dôrazom na ochranu intravilánov miest a obcí. Nadväzne komplexne riešiť odtokové pomery v povodniach s dôrazom na odvedenie vnútorných vôd v súlade s ekologickými limitmi využívania územia a ochrany prírody.
12.2.	Zvyšovať podiel zásobovaných obyvateľov pitnou vodou z verejných vodovodov s cieľom približovať sa k úrovni vyspelých štátov EÚ.
12.3.	Zvyšovať využívanie kapacít vybudovaných veľkozdrojov pitnej vody (vodárenských nádrží) urýchlením výstavby prívodov vody a vodovodných sietí v obciach v bilančnom dosahu týchto zdrojov.
12.4.	Zvyšovať spoľahlivosť zásobovania pitnou vodou rozširovaním diverzifikácie zdrojov, využívaním vzájomného prepojenia zdrojov podzemnej a povrchovej vody a budovaním vodárenských dispečingov.
12.5.	Zavádzať opatrenia na znižovanie strát vody, orientovať investície na rekonštrukciu diaľkovodných potrubí a vodovodných sietí.
12.7. 	Zabezpečovať podľa návrhu plánu územného rozvoja a z neho vyplývajúcich potrieb prípravu zdrojov vody tak, aby sa docielil súlad medzi rozvojom vodného hospodárstva, ochranou prírody a ekologickou stabilitou územia.
12.8.	Zabezpečiť požiadavky v oblasti odkanalizovania s cieľom postupne:
•	znižovať rozdiel medzi podielom odkanalizovaných obyvateľov a podielom zásobovaných obyvateľov pitnou vodou,
•	zosúladiť vypúšťanie odpadových vôd z jestvujúcich kanalizácií a ČOV s legislatívou požadovaným stavom,
•	zvyšovať úroveň v  odkanalizovaní miest a obcí v súlade s požiadavkami EÚ (budovať ČOV v sídlach s verejnou kanalizáciou, budovať verejné kanalizácie s mechanicko biologickým čistením v aglomeráciách nad 2000 EO, apod.).   
Energetika
12.13.	Presadzovať uplatnenie energetickej politiky SR, regionálnej energetickej politiky a využitím kompetencie miestnych orgánov samosprávy budovanie kogeneračných zdrojov na výrobu elektriny a tepla a tam kde je to ekonomicky a environmentálne zdôvodniteľné, udržať a inovovať už vybudované systémy s centralizovaným zásobovaním obyvateľstva teplom.
12.14.	Utvárať priaznivé podmienky pre intenzívnejšie využívanie obnoviteľných a druhotných zdrojov energie ako lokálnych a doplnkových zdrojov k systémovej energetike.
	Odpadové hospodárstvo
12.15.	Usmerniť cieľové nakladanie s určenými druhmi a množstvami odpadov v určenom čase, budovania nových zariadení na zhodnocovanie a zneškodňovanie odpadov, ako aj budovania zariadení na iné nakladanie s odpadmi v území v súlade s Programami odpadového hospodárstva.
12.16.	Vytvárať územné predpoklady pre zabezpečenie zneškodňovania nebezpečných odpadov ako podmienku ďalšieho rozvoja niektorých priemyselných odvetví.
12.17.	Koordinovať a usmerňovať výstavbu nových skládok tak, aby kapacitne a spádovo zabezpečili požiadavky na uskladnenie odpadov v jednotlivých regiónoch podľa ich špecifickej potreby.

Do riešenia územného plánu mesta sú premietnuté a zapracované nasledovné záväzné časti ÚPN VÚC Prešovského kraja – zmeny a doplnky 2004, ktoré majú dopad na riešené územie mesta Levoča (číslovanie je podľa všeobecne záväzného nariadenia Prešovského samosprávneho kraja č.4 z júla 2004):
1. V oblasti usporiadania územia, osídlenia a životného prostredia:
    	1.1. v oblasti rozvoja nadregionálnych súvislostí a  dobudovania multimodálnych koridorov,
1.1.1.	vytvárať podmienky západo - východného koridoru Bratislava - Žilina - Prešov – Košice v regióne Prešov,
1.1.6. 	formovať sídelnú štruktúru prostredníctvom regulácie priestorového usporiadania a funkčného využívania územia jednotlivých hierarchických úrovní ťažísk osídlenia, sídelných centier, rozvojových osí a vidieckych priestorov, 
    	1.2. v oblasti nadregionálnych súvislostí usporiadania územia vytvoriť územno-technické podmienky na rozvoj osídlenia a sídelnej štruktúry:
1.2.1.	podporovať budovanie rozvojových osí v záujme tvorby vyváženej hiearchizovanej sídelnej štruktúry,
1.2.1.1.	 podporovať ako rozvojové osi prvého stupňa:
1.2.1.1.1.	žilinsko-podtatranskú rozvojovú os: Žilina-Martin-Poprad-Prešov, 
1.2.2.	zabezpečovať rozvojovými osami pozdĺž komunikačných prepojení medzinárodného a celoštátneho významu sídelné prepojenia na medzinárodnú sídelnú sieť, ako aj konzistenciu a rovnocennosť rozvojových podmienok ostatného územia Slovenskej republiky,
1.3.	ťažiská osídlenia v oblasti nadregionálnych súvislostí usporiadania osídlenia
 1.3.2. podporovať ako ťažiská osídlenia druhej úrovne (nadregionálneho  až celoštátneho významu)
1.3.2.1. popradsko-spišskonovoveské ťažisko osídlenia,
1.3.8. podporovať rozvoj sídelných centier, ktoré tvoria základné terciárne   centrá osídlenia, rozvojové centrá hospodárskych, obslužných a sociálnych aktivít ako pre priliehajúce zázemie, tak pre príslušný regionálny celok, a to hiearchickým systémom pozostávajúcim z týchto skupín centier:
1.3.8.5. tretej skupiny, ktoré tvoria jej prvú podskupinu: Levoča, Snina, Stará Ľubovňa, Svidník,
1.4. 	vytvárať možnosti pre vznik suburbánnych zón okolo ťažísk osídlenia s   prihliadnutím na ich stupeň sociálno-ekonomického rozvoja,
1.6. 	vytvárať priestorové podmienky na vedenie rozhodujúcich sietí technickej infraštruktúry a rezervovať plochy pre stavby environmentálnej infraštrukrúry regionálneho a nadregionálneho významu,
1.7.	rešpektovať podmienky vyplývajúce zo záujmov obrany štátu v okresoch... Kežmarok, Levoča, Poprad...  
1.8. rešpektovať poľnohospodársku pôdu a lesy ako obmedzujúci faktor urbanistického rozvoja územia,
1.13. v oblasti civilnej ochrany obyvateľstva rezervovať plochy pre zariadenia na ukrývanie obyvateľstva v prípade ohrozenia,
1.14.	v oblasti rozvoja vidieckeho priestoru a vzťahu medzi mestom a vidiekom,
1.14.6. podporovať obnovenie sídiel na území vojenského obvodu Javorina po jeho zrušení v priestore mimo ochranných pásiem vodohospodárskych diel Jakubany a Tichý potok,
1.15 v oblasti sociálnej infraštruktúry
1.15.1. v oblasti školstva
1.15.1.4.	vytvárať územno-technické predpoklady na vznik a posilnenie detašobaných pracovísk univerzít a vysokých škôl v  ťažiskách osídlenia nadregionálneho a regionálneho významu,
1.15.2.	v oblasti zdravotníctva
1.15.2.1.	vytvárať územno-technické predpoklady na rovnakú prístupnosť a primeranú efektívnu dostupnosť zariadeniami ambulantnej a ústavnej starostlivosti,
1.15.3.	v oblasti sociálnych služieb
1.15.3.6	vytvárať územno-technické podmienky bývania, občianskeho vybavenia a realizáciu technickej infraštruktúry marginalizovaných skupín obyvateľstva,
1.17. v oblasti prírodného a kultúrneho dedičstva
1.17.1 	rešpektovať kultúrnohistorické dedičstvo, predovšetkým vyhlásené kultúrne pamiatky, vyhlásené pamiatkové územia (pamiatkové rezervácie, pamiatkové zóny a ich ochranné pásma), pamätihodnosti a súbory navrhované na vyhlásenie v súlade so zákonom o ochrane pamiatok,
1.17.5.	využívanie kultúrnych pamiatok a pamiatkových území prispôsobiť ochranným podmienkam pre jednotlivé skupiny pamiatok určených v návrhoch opatrení na ich zachovanie,
1.17.6.	rešpektovať dominantné znaky typu pôvodnej kultúrnej krajiny, morfológie a klímy v oblasti stredného a horného Spiša, Šariša a horného Zemplína,
1.17.9.  venovať osobitnú pozornosť lokalitám známych, evidovaných aj predpokladaných archeologických nálezísk,
2. V oblasti rozvoja rekreácie a turistiky:
2.1.	považovať za hlavné rekreačné krajinné celky: Bachureň, Belanské Tatry, Branisko, Busov, Čergov, Domašu, Duklu, Kozie chrbty, Levočské vrchy, Ľubické predhorie, Ľubovniansku vrchovinu, Nízke Beskydy, Pieniny, Slánske vrchy, Spišskú Maguru, Východné Karpaty a Vysoké Tatry,
2.4.	vytvárať podmienky pre vznik nových komplexných stredísk CR s fakultatívnym využitím potenciálu atraktívnych priestorov, pri rešpektovaní záujmov ochrany prírody,
2.5.	podporovať a prednostne rozvíjať tie druhy a formy turizmu, ktoré majú pre rozvoj v danom území najlepšie predpoklady a ktoré sú zároveň predmetom medzinárodného významu (letný a zimný horský turizmus, kultúrno-poznávací turizmus, kúpeľný liečebno-rekondičný turizmus, ekoturizmus a agroturizmus, 
2.11.	vytvárať podmienky na rozvoj krátkodobej rekreácie obyvateľov miest a väčších obcí budovaním rekreačných zón sídiel a zamerať sa na podporu budovania vybavenosti pre prímestskú rekreáciu v ich záujmových územiach,
2.12.	vytvárať územno-technické podmienky funkčného využitia kultúrnych pamiatok pre potreby rozvoja cestovného ruchu,
2.13.	po zrušení VO Javorina k 31.12.2006 počítať s priestorom pre funkčné využitie územia s prevládajúcou funkciou cestovného ruchu a turizmu pri zohľadnení pôvodných funkcií územia so zvláštnym zreteľom na zachovanie prírodných hodnôt územia (najmä maloplošných chránených území a biotopov európskeho a národného významu), pri rešpektovaní navrhovaných ochranných pásiem veľkokapacitných vodných zdrojov Tichý potok a Jakubovany, 
2.16.	v záujme zlepšovania dostupnosti centier vytvárať územnotechnické podmienky pre realizáciu turistických centier	
2.16.2 na nadregionálnej úrovni
2.16.2.2. 	nadregionálne cyklomagistrály a pešie turistické magistrály prepájajúce Prešovský región s významnými turistickými centrami Slovenska,  
4.  Ekostabilizačné opatrenia:
4.1.	postupne zabezpečovať ochranu najcennejších častí prírodného potenciálu, formou vyhlásenia za osobitne chránených území ochrany prírody v regióne,
4.3. 	zabezpečiť funkčnosť prvkov územného systému ekologickej stability, pri ďalšom využití a usporiadaní územia,
4.4.	pri spracovávaní lesných hospodárskych plánov v oblastiach navrhovaných ako osobitne chránené územia ochrany prírody a krajiny menšieho plošného rozsahu rešpektovať také formy obhospodarovania lesa, ktoré zabezpečia funkčnosť zachovania a skvalitnenia hodnotných ekosystémov,
4.5.	pozemkovými úpravami, usporiadaním pozemkového vlastníctva a užívacích pomerov v poľnohospodárskom a lesnom extraviláne podporovať výsadbu plošnej a líniovej zelene, prirodzený spôsob obnovy a revitalizáciu krajiny v prvkoch územného systému ekologickej stability, s maximálnym využitím pôvodných druhov rastlín,
4.6. podporovať v podhorských oblastiach zmenu spôsobu využívania poľnohospodárskeho pôdneho fondu zatrávňovaním ornej pôdy ohrozenej vodnou eróziou,
4.7.	výstavbou líniových stavieb dopravy a technickej infraštruktúry realizovať ekologickým prepájaním nadregionálnych a regionálnych biokoridorov a biocentier,
4.9.	v oblasti ochrany prírody a krajiny
4.9.1. zabezpečiť právnu ochranu pre navrhované osobitne chránené územia a územia sústavy NATURA 2000,
4.9.6.	rešpektovať v rámci ekologickej siete Slovenskej republiky začlenenie území,
4.9.6.2.	medzi ťažiskové územia národného významu.....časti územia Levočských vrchov Ihlu a Tichý potok....
5.	V oblasti dopravy:
5.1. v oblasti nadradeného dopravného vybavenia,
5.1.2.	rešpektovať dopravné siete a zariadenia alokované v trasách multimodálnych koridorov (hlavná sieť TINA),
5.1.2.1.	multimodálny koridor č. Va Bratislava – Žilina – Prešov lokalizovaný pre cestné komunikácie a pre trate železničnej a kombinovanej dopravy,
5.1.2.1.1. koridor a priestory mimoúrovňových krížení a križovatik, diaľničných privadzačov a komunikačných pripojení pre trasu diaľnice D1 na území kraja,
5.2. chrániť v rámci nadradenej cestnej siete reguonálneho dopravného vybavenia:
5.2.1. cestný ťah E 50 v trase cesty I/18 hranica Žilinského kraja - Poprad - Prešov a v trase cesty I/68 v úseku Prešov – Košice – hranica Košického kraja,
5.3. chrániť koridory ciest I. a II. a vybraných úsekov III. triedy, ich preložiek a úprav vrátane   prejazdných úsekov dotknutými sídlami na:
5.3.1. ceste I/18
5.3.1.6	juhovýchodný obchvat mesta Levoča v zmysle ÚPN mesta, 
5.3.18. ceste II/533 v úseku Levoča - napojenie na diaľnicu D1 - Spišská Nová Ves s územnou rezervou na súbežnú novú cestu I. triedy s funkciou diaľničného privádzača dvoch okresných sídiel.
6. V oblasti vodného hospodárstva:
    	6.1. v záujme zabezpečenia zdrojov pitnej vody
       6.1.1. využívať existujúce a zdokumentované zdroje pitnej vody s cieľom zvyšovať podiel zásobovaných obyvateľov pitnou vodou z verejných vodovodov,  
6.2 chrániť priestory na líniové stavby
6.2.3.7 odbočky z prívodu Spišského skupinového vodovodu z vodojemu Hrabušice – Levoča do Draviec a Spišského Štvrtka a Draviec,
6.3. rezervovať plochy a chrániť koridory (kanalizácie) 
6.3.1. pre stavby kanalizácii, skupinových kanalizácii a ČOV. Prednostne realizovať kanalizačné siete v sídlach ležiacich v pásmach hygienickej ochrany využívaných zdrojov pitnej vody, v ochranných pásmach minerálnych a liečivých vôd. Výstavbu kanalizačných sieti, ako verejnoprospešných stavieb, konkretizovať v územnom pláne obce,
6.3.3. zabezpečiť postupné znižovanie zaostávania rozvoja verejných kanalizácií za rozvojom verejných vodovodov,
6.5. vodné toky a nádrže
6.5.1. na tokoch, kde nie sú usporiadané odtokové pomery, komplexne revitalizovať vodné toky s protipovodňovými opatreniami , so zohľadnením ekologických záujmov a dôrazom na ochranu intravilánov obcí pred povodňami.
6.5.20. pri výhľadovej vodnej nádrži Levoča rešpektovať rekreačný areál Levočská Dolina (nadregionálneho až medzinárodného významu) vymedzený územným plánom mesta Levoča,
8.2.	v oblasti priemyslu a stavebníctva
8.2.1.	pri rozvoji priemyslu a stavebníctva vychádzať z ekonomickej, sociálnej a environmentálnej únosnosti územia v súčinnosti s hodnotami a limitami kultúrno-historického potenciálu územia, historického stavebného fondu so zohľadňovaním špecifík jednotlivých subregiónov  a využívať pritom predovšetkým miestne suroviny
8.2.3.	chrániť územia pre zriaďovanie priemyselných parkov v potenciálne  vhodných lokalitách podľa územnotechnických  a územnoplánovacích podkladov do potvrdenia ich opodstatnenosti v ÚPD
8.2.4.	podporovať v územnom rozvoji regiónu rekonštrukciu a sanáciu existujúcich priemyselných areálov a areálov bývalých hospodárskych dvorov pre účely priemyselných parkov na  základe zhodnotenia ich externých a interných lokalizačných faktorov
8.4.	v oblasti odpadového hospodárstva
8.4.6. zabezpečiť postupnú sanáciu resp. rekultiváciu uzatvorených skládok odpadu a starých environmentálnych záťaží.
 
2.3. ZÁKLADNÉ DEMOGRAFICKÉ, SOCIÁLNE A EKONOMICKÉ ROZVOJOVÉ PREDPOKLADY OBCE
2.3.1. Demografické predpoklady
Stav a tendencie vývoja obyvateľstva 
Demografický vývin v Slovenskej republike zaznamenal od roku 1991 výrazné spomalenie nárastu obyvateľstva a v roku 2001 dosiahol celkový prírasto nulovú hodnodtu. Demografický vývin v Levoči zaznamenal od roku 1950 sústavný nárast počtu obyvateľstva a od roku 1980  dodnes pokračuje s klesajúcou intenzitou.
Retrospektívny vývoj počtu obyvateľov mesta Levoča v období posledných štyroch desaťročí (1970 – 2001) ukazuje nasledovná tabuľka:  

Rok 	1970	1980	1991	2001	
Počet obyvateľov	9 502	11 097	12 678	14 366	
Prírastok obyvateľov	                        +1 595                    +1 581                    +1 688	
Index rastu	                        167,86                    142,47                     133,14	
  Podľa sčítania obyvateľov, bytov a domov žilo v roku 2001 v meste Levoča 14 366 trvale bývajúcich obyvateľov. Prírastky v jednotlivých dekádach v období rokov roku 1970 - 2001 v absolútnych  číslach mali stúpajúci trend, avšak index rastu počtu obyvateľov rovnomerne klesal. 

Základné údaje o obyvateľstve mesta Levoča podľa sčítania ľudu, domov a bytov v roku 2001:

Počet trvale bývajúceho obyv.	Podiel z trvale bývajúceho obyvateľstva vo veku	
	predproduktívnom	produktívnom	poproduktívnom	
Celkom	Muži 	ženy	počet obyv.	%	počet obyv.	%	počet obyv.	%	
14 366	7 040	7 326	3 281	22,43	9 193	63,99	1 848	12,86	
Poznámka: nezistený vek bol u 44 obyvateľov 
Počet prítomných obyvateľov na 1 000 trvale bývajúcich bol 951. Celkový počet prítomných obyvateľov bol 13 655. 
Priemerný medziročný prírastok za obdobie 1991-2001 bol 162 obyvateľov za rok.

Retrospektívny vývoj trvale bývajúceho obyvateľstva v štruktúre podľa sčítacích obvodov v období 1991 – 2001

Číslo SO	Názov SO	Počet trvale bývajúcich obyvateľov	Index rastu	
		1991	2001		
1	Levoča – stred	1900	2112	111	
2	Pri prameni	1986	1564	78	
3	Priemyselný obvod	49	28	57	
4	Stará Kežmarská cesta	3093	2253	72	
5	Sídlisko Západ	3072	4938	160	
6	Bukovica	0	0	0	
7	Pod Mariánskou horou	908	772	85	
8	vynechané číslo SO	
9	Levočská Dolina	1293	114	8	
10	Vinica	1208	1850	153	
11	Kamenný vrch	0	4	nárast z 0 na 4 obyv.	
12	Levočské Lúky	254	327	128	
13	Hušták	76	92	121	
14	Mariánska hora	0	176	nárast z 0 na 176 obyv.	
15	Závada	47	52	110	

Z 15 sčítacích obvodov, ktoré vytvárajú základnú štruktúru pre pravidelné sčítavanie ľudu najvýraznejší nárast počtu trvale bývajúcich obyvateľov v období 1991 – 2001 bol v sčítacích okrskoch: Sídlisko západ, Vinica, Levoča stred a Mariánska hora. Pokles obyvateľov vykazujú sčítacie okrsky: Levočská dolina, Stará kežmarská cesta, Pri prameni, Pod Mariánskou horou a Priemyselný obvod.
	Prehľad údajov o obyvateľstve v štruktúre podľa sčítacích obvodov podľa sčítania v roku 2001 je v nasledujúcej tabuľke.

Prehľad údajov o obyvateľstve v štruktúre podľa sčítacích obvodov (sčítanie v roku 2001).

Číslo SO	
Názov UO	Trvalo bývajúce osoby	
		
Celkom	
z toho ženy	Veková skupina	
				0-14	M 15-59	Ž 15-54	M 60 +	Ž 55 +	nezistení	
1	Levoča – stred	2112	1049	551	642	535	124	255	5	
2	Pri prameni	1564	833	258	464	422	127	293		
3	Priemyselný obvod	28	11	3	13	6	3	3		
4	Stará Kežmarská cesta	2253	1120	766	675	608	71	133		
5	Sídlisko Západ	4938	2555	1283	1693	1740	53	169		
6	Bukovica	-	-	-	-	-	-	-		
7	Pod Mariánskou horou	772	400	134	229	208	66	124	11	
8	vynechané číslo SO	
9	Levočská Dolina	114	61	40	26	24	9	15		
10	Vinica	1850	940	439	615	572	75	149		
11	Kamenný vrch	4	1	2	1	1	-	-		
12	Levočské Lúky	327	150	123	98	80	10	16		
13	Hušták	92	47	30	30	28	1	3		
14	Mariánska hora	176	87	36	64	54	11	11		
15	Závada	52	25	11	14	12	7	7	1	

Trvale bývajúce obyvateľstvo podľa národností v meste a v okrese Levoča (rok 2001)

Z trvale bývajúceho obyvateľstva národnosť v%	
Obec	slovenská	maďarská	rómska 	česká	rusínska	ukrajinská	iná	nezistená	
Levoča	87,1	0,1	11,2	0,3	0,3	0,1	0,5	0,7	
Okres Levoča	91,2	0,1	 7,1	0,2	0,2	0,0			

Retrospektívny vývoj vekovej štruktúry obyvateľstva mesta Levoča v období 1991 – 2001 je uvedený v nasledujúcej tabuľke.
	1991	2001	
Veková skupina	Počet obyv.	%	Počet obyv. 	%	
v predproduktívnom veku	3 776	29,78	3 281	22,90	
v produktívnom veku	7 308	57,64	9 193	64,19	
v poproduktívnom veku	1 594	12,58	1 848	12,91	
Spolu	12 678	100,00	14 366	100,00	
Z uvedeného je zrejmé, že veková štruktúra obyvateľstva mesta sa postupne mení v prospech starších vekových kategórií. Zmenšovanie podielu mladšej populácie a zvyšovanie podielu starších vekových skupín obyvateľstva (zhoršenie vekovej štruktúry obyvateľstva) môže mať za následok pokles reprodukčných schopností populácie. Pomer predproduktívnej a poproduktívnej zložky obyvateľstva, označený ako index vitality, môže okrem iného vypovedať aj o populačných možnostiach vo výhľade.
V závislosti od indexu vitality sa populácia delí na tieto typy:

Bodová hodnota	Typ populácie	
300 a viac	veľmi regresívny	
201-300	progresívny	
151-200	stabilizavaný rastúci	
121-150	stabilizovaný	
101-120	stagnujúci	
pod 100	regresívny	
	
Vývoj indexu vitality v meste Levoča bol od roku 1991 nasledovný:
	Index vitality v roku 1991 = 237 bodov
	Index vitality v roku 2001 = 177 bodov
	I keď index vitality za poslednú dekádu vykazuje zostupný trend, dosiahnutým indexom vitality 177 bodov v roku 2001 ostáva mesto ešte v kategórii obcí so stabilizovanou rastúcou populáciou. V tom istom roku okres Levoča ako celok dosiahol index vitality 148 čo znamená, že veková štruktúra obyvateľstva mesta je o niečo priaznivejšia ako veková štruktúra obyvateľstva okresu.

Prehľad počtu trvale bývajúcich obyvateľov a indexu vitality podľa sčítacích obvodov  ( rok 2001).

Číslo SO	
Názov SO	Trvalo bývajúce osoby	Index vitality body	
Typ populácie	
		Celkom	Veková skupina			
			predproduktívna	poproduktívna			
1	Levoča – stred	2112	551	379	145	stabilizovaný	
2	Pri prameni	1564	258	420	 61	regresívny	
3	Priemyselný obvod	28	3	6	 50	regresívny	
4	Stará Kežmarská cesta	2253	766	204	375	veľmi progresívny	
5	Sídlisko Západ	4938	1283	222	577	veľmi progresívny	
6	Bukovica	-	-	-	-	-	
7	Pod Mariánskou horou	772	134	190	 70	regresívny	
8	vynechané číslo SO	
9	Levočská Dolina	114	40	24	166	stabilizovaný rastúci	
10	Vinica	1850	439	224	195	stabilizovaný rastúci	
11	Kamenný vrch	4	2	-	-	-	
12	Levočské Lúky	327	123	26	473	veľmi progresívny	
13	Hušták	92	30	4	750	veľmi progresívny	
14	Mariánska hora	176	36	22	163	stabilizovaný rastúci	
15	Závada	52	11	14	 78	regresívny	

	Typ populácie v jednotlivých sčítacích okrskoch mesta je rôznorodý. Podľa dosiahnutej bodovej hodnoty najvyšší reprodukčný potenciál je v sčítacích obvodoch: Stará Kežmarská cesta, Sídlisko Západ, Levočské Lúky a Hušták (Nový dvor). Najnižší reprodukčný potenciál je v sčítacích okrskoch: Pri prameni, Priemyselný obvod, Pod Mariánskou horou a Závada.

	Národnostná štruktúra obyvateľstva
Pri sčítaní obyvateľstva, domov a bytov v roku 2001 sa zistilo, že početne najväčšou národnostnou skupinou v meste Levoča je slovenská národnosť, ku ktorej sa prihlásilo 12 509 obyvateľov, čo je  87,1 % obyvateľstva obce. 
K rómskemu etniku sa prihlásilo 1 609 obyvateľov, čo tvorí 11,2% (okres Levoča 7,1 %, Prešovský kraj 4,0 %, Slovenská republika 1,7 %). Českú národnosť udalo 47 obyvateľov, rusínsku 44 obyvateľov, maďarskú 15, ukrajinskú 10, nemeckú 8, poľskú 6, moravskú 5, ruskú 5, srbskú a bulharskú 1, inú 4 a u 102 obyvateľov nebola národnosť zistená.

Výhľadový počet obyvateľov mesta do roku 2020 
Demografický obyvateľstva obyvateľstva mesta Levoča je do značnej miery ovplyvňované ekonomickým a sociálnym prostredím, ktoré sa v čase významných ekonomických zmien nedá vždy presne predvídať. Očakáva sa tendencia spomaľovania reprodukcie obyvateľstva a tendencie zmien v demografickom správaní sa obyvateľstva: spomaľovanie prírastku počtu obyvateľov, mierne zvyšovanie podielu žien, znižovanie podielu detí vo veku do 15 rokov, nárast podielu obyvateľov v poproduktívnom veku a zmeny vo vzdelanostnej úrovni obyvateľstva.
Predpokladaná, prognózovaná veľkosť mesta je stanovená tak, aby boli vytvorené dostatočné priestorové a funkčné rezervy pre harmonický rozvoj mesta pri očakávanom zvýšení podnikateľských aktivít súčasných a budúcich obyvateľov sídla.
Vzhľadom na význam a  polohu mesta v štruktúre osídlenia Slovenskej republiky, predpokladá sa po vstupe do Európskej únie postupné zvyšovanie atraktívnosti mesta pre priemysel cestovného ruchu, príp. kúpeľov s následnou zmenou štruktúry obyvateľstva a dynamikou rastu počtu obyvateľov mesta. 
Základným rozdielom oproti prognózam vývoja obyvateľstva Slovenskej republiky ako celku je, že v meste Levoča sa nepredpokladá medziročný pokles počtu obyvateľstva.
V demografickej projekcii do roku 2020 je rešpektované schválené Zadanie pre územný plán mesta Levoča (ďalej zadanie ÚPN). Predpokladá sa pre celé návrhové obdobie prehlbovanie procesu starnutia populácie a mierny pokles úmrtnosti v starších vekových skupinách. Po roku 2005 sa predpokladá výraznejší pokles pôrodnosti a zahraničný migračný úbytok obyvateľstva. 
Migračný úbytok obyvateľstva sťahovaním zníži, najmä po roku 2010, intenzitu rastu počtu obyvateľov, čo následne prinesie výraznejšie znižovanie prirodzeného prírastku s dopadom na vývoj celkového počtu obyvateľov v meste. 
Na základe predpokladov uvedených v schválenom zadaní územného plánu predpokladá nárast počtu obyvateľov mesta Levoča zo súčasných 14 366 obyvateľov na:
- 15 800  do roku 2010 	(prírastok predstavuje 1 434 osôb) 
- 16 910  do roku 2020 	(prírastok 1 110 osôb)
Predpokladaný vývoj počtu a prírastkov obyvateľstva

Obdobie 	Absolútny prírastok	% prárastku	Predpokladaný počet obyvateľov 	
1991			12 678	
1991 – 2001	+ 1 688	+ 13,31	14 366	
2001 – 2010  	+ 1 434	+ 9,98	15 800	
2010 - 2020	+ 1 110	+7,03	16 910	

V návrhu riešenia sú tieto predpokladané trendy prírastku počtu obyvateľov mesta akceptované. V priestorovom rozložení prírastku obyvateľstva sa predpokladá nárast predovšetkým v jadrovom meste t.j. v Levoči, v menšej miere v Levočskej Doline a v Levočských Lúkach a minimálny prírastok v Závade.
Návrh rozloženia podstatného podielu prírastku obyvateľstva v území je viazaný na jednotlivé navrhované obytné súbory (Krúpny jarok, Stará hrhovská cesta, Kapustníky, Do šlichty, Plantáže a Štadtberg) a  miestne časti Levočská Dolina a Levočské Lúky.

Miestna časť	Stav v roku 2001	Absolútny prírastok	% prírastku	Stav v návrhovom roku 2020	
Levoča	13 873	2  020	11,45	15 893	
Závada	52	0	0	52	
Levočská Dolina	114	134	117,54	248	
Levočské Lúky	327	402	122,93	729	
Mesto Levoča	14 366	2 556 	17,79	16 922	
                                                  
2.3.2. Sociálne predpoklady (Bytový fond)
V roku 2001 bolo v obci spolu 3 831 trvale obývaných bytov, z toho 1 322 (34,5 %) v rodinných domoch. Priemerný počet bytov na 1 000 obyvateľov v roku 2001 bol 266,7 bytov na 1 000 obyvateľov.
Retrospektívny vývoj počtu trvale obývaných bytov a počtu bytov na 1 000 obyvateľov v meste Levoča bol nasledovný:
Rok 	1970	1980	1991	2001	
Počet bytov	2280	2887	3 554	3 831	
Prírastok bytov	                        607                      667                      277	
Počet bytov / 1000 obyv.	244,3	261,8	280,3	266,7	

Porovnanie indexu prírastku  obyvateľov a prírastku bytov)
	Podľa uvedeného grafu je evidentné, že v období rokov 1991 - 2001 sa trend  prírastku bytov výrazne spomalil a nedosiahol ani urovne trendu prírastku počtu obyvateľov. 
Základné údaje o domovom a bytovom fonde podľa výsledkov sčítania v roku 2001 boli nasledovné:

Obec	

Domy spolu	Trvalo obývané domy	

Neobývané domy	

Byty spolu	Trvalo obývané byty	

Neobývané byty	
		
spolu	
z toho rodinné			
spolu	z toho v rod. domoch		
Levoča	1 737	1 477	1 254	243	4217	3 831	1 322	356	
	
	V stavebnej štruktúre domového fondu prevládajú bytové domy vo forme kompaktnej mestskej (historické jadro) a sídliskovej zástavby. Z celkového počtu obývaných bytov bolo v rodinných domoch 31,4 %. Podiel rodinných domov bol 72,2 % z celkového počtu trvale obývaných domov. Relatívne vysoký bol počet neobývaných bytov 8,4 %.
Prírastok trvale obývaných bytov za roky 1991 – 2001 bol 277 z čoho 109 bytov (48 %) pribudlo v rodinných domoch.
	Priemerný počet trvale obývaných bytov / 1000 obyvateľov v roku 1991 bol 280,3. V roku 2001 klesol tento ukazovateľ v meste Levoča na hodnotu 266,7, v okrese Levoča dosahoval hodnotu 256,8. Z uvedeného je zrejmé, že mesto je v súčasnosti v tomto ukazovateli mierne nad hodnotami okresného priemeru a mierne nad priemerom Prešovského kraja ktorý dosahoval hodnotu 263,7.
Vývoj obložnosti (trvale býv. Obyv. / trvale obyv. Byt)
Rok 	1970	1980	1991	2001	
Obložnosť (obyv./byt)	4,09	3,82	3,56	3,75	
	Z uvedeného vývoja v období 1970 – 1991 je zrejmé, že obložnosť sa postupne znižovala. V rokoch 1991 – 2001 došlo k miernemu zvýšeniu obložnosti a k zníženiu počtu bytov na 1 000. Z tohoto trendu vyplýva, že v období 1991 –2001 bol prírastok obyvateľov intenzívnejší než prírastok bytov. Počet trvale bývajúcich obyvateľov na jeden trvale obývaný byt bol v roku 2001 v okrese Levoča 3,87 a v Prešovskom kraji 3,73.

Prehľad počtu trvale obývaných bytov a obložnosti (trvale bývajúcich osôb na           1 trvale obývaný byt) podľa sčítacích obvodov  ( rok 2001).

Číslo 
SO	
Názov SO	Počet bytov	Počet trvalo býv. obyvateľov	Trvale býv. osôb na 1 trvale obýv. byt (obložnosť)	
		spolu 	trvale obývaných	neobývaných			
1	Levoča – stred	768	618	150	2 112	3,42 	
2	Pri prameni	638	597	41	1 564	2,62 	
3	Priemyselný obvod	13	12	1	28	2,33 	
4	Stará Kežmarská cesta	356	332	24	2 253	6,78 	
5	Sídlisko Západ	1 436	1 384	52	4 938	3,57 	
6	Bukovica	-	-	-	-	-	
7	Pod Mariánskou horou	246	223	23	772	3,46 	
8	vynechané číslo SO	
9	Levočská Dolina	44	31	13	114	3,68 	
10	Vinica	542	529	13	1 850	3,50 	
11	Kamenný vrch	6	1	5	4	4,00 	
12	Levočské Lúky	51	48	3	327	6,81 	
13	Hušták	19	19	0	92	4,84	
14	Mariánska hora	43	38	5	176	4,63 	
15	Závada	57	19	38	52	2,74 	

	Obložnosť v jednotlivých sčítacích okrskoch (počet trvale bývajúcich osôb na 1 trvale obývaný byt) sa v roku 2001 pohyboval medzi hodnotami 2,33 a 6,81. Najvyššie až extrémne hodnoty sú dosiahnuté v dôsledku vysokého podielu obyvateľstva rómskej národnosti v sčítacích okrskoch Stará Kežmarská cesta a Levočské Lúky. Najnižšia obložnosť je v sčítacích obvodoch: Priemyselný obvod, Pri prameni a Závada v ktorej prevláda funkcia chalupníckej rekreácie.  	

Ukazovatele úrovne bývania a vybavenosti domácností v meste a v okrese Levoča (rok 2001)

	Priemerný počet	Podiel trvale obývaných bytov vybavených (v %)		

Obec	trvale bývajúcich osôb na 1 trvale obývaný byt	m2  obytnej plochy na 1 trvale obývaný byt	obytných miestností na 1 trvale obývaný byt	trvale bývajúcich osôb na 1 obytnú miestnosť	m2  obytnej plochy na osobu	ústredným kúrením
	kúpeľňou alebo sprchovacím kútom	automatickou práčkou	rekreač. Chatou, domčekom, chalupou	osobným automobilom	počítačom	podiel trvale obýv. Bytov s 3+obyt. Miestnosť. (v%)	
Levoča     	3,73	53,90	3,11	1,20	14,4	72,9	95,7	57,6	6,1	33,3	9,8	74,4	
Okres
Levoča	
3,87	
60,90	
3,36	
1,15	
15,8	
64,9	
91,1	
51,5	
3,6	
35,7	
8,2	
77,4	

Neobývané byty podľa dôvodu neobývanosti v meste a v okrese Levoča (rok 2001)

	Neobývané byty podľa dôvodu neobývanosti	
obec	spolu	zmena užívateľa	určený na rekreáciu	uvoľnený na prestavbu	nespôsobilý na bývanie	po kolaudácii	v pozostalostnom alebo súdnom konaní	z iných dôvodov	
Levoča	356	11	36	40	40	11	12	206	
Okres Levoča	1154	65	188	89	213	22	59	518	

Retrospektívny vývoj trvale obývaných bytov v štruktúre podľa sčítacích obvodov v období 1991 – 2001

Vývoj počtu bytov podľa SO 1991 – 2001

Číslo SO	Názov SO	Počet trvale obývaných bytov	Index rastu	
		1991	2001		
1	Levoča – stred	618	618	100	
2	Pri prameni	702	597	85	
3	Priemyselný obvod	17	12	70	
4	Stará Kežmarská cesta	659	332	50	
5	Sídlisko Západ	860	1384	160	
6	Bukovica	0	0	0	
7	Pod Mariánskou horou	249	223	89	
8	vynechané číslo SO	
9	Levočská Dolina	367	31	8	
10	Vinica	338	529	156	
11	Kamenný vrch	0	1	0	
12	Levočské Lúky	44	48	109	
13	Hušťák	18	19	105	
14	Mariánska hora	0	38	0	
15	Závada	20	19	95	

2.3.3. Ekonomické predpoklady
Počet ekonomicky aktívnych osôb v Levoči podľa sčítania ľudu, domov a bytov v roku 2001 bol 7 094, z toho muži 3 683 a ženy 3 411 osôb. Podiel ekonomicky aktívnych z trvale bývajúceho obyvateľstva bol 49,4 %, čo je o málo nižšia ekonomická aktivita ako je priemer Slovenskej republiky a výrazne väčšia ako je priemer okresu Levoča (SR 49,6 %, prešovský kraj 47,7 %, okres Levoča 46,8 %).
V zadaní ÚPN je odhadovaný vývoj ekonomicky aktívneho obyvateľstva do roku 2020 spracovaný na základe predpokladu, že hodnoty odhadovaného počtu ekonomicky aktívnych osôb budú z počtu produktívneho a  poproduktívneho obyvateľstva na tej istej úrovni ako v roku 2001.
 Počet a výhľad ekonomicky aktívneho obyvateľstva
Rok	Počet
obyvateľov	Ekonomicky aktívne osoby	
		spolu	muži	ženy	
2001	14 366	7 094	3 683	3 411	
2010	15 800	7 806	4 051	3 755	
2020	16 910	8 354	4 336	4 018	

Štruktúra bývajúceho ekonomicky aktívneho obyvateľstva podľa odvetvia hospodárstva a dochádzky do zamestnania (podľa sčítania 2001).

Odvetvie hospodárstva	Muži	Ženy	Spolu	Zamest. v mieste bydliska	Odchádzajúci	
Poľnohospodárstvo, poľovníctvo…	117	61	178	128	50	
Lesníctvo, ťažba dreva…	124	46	170	160	10	
Rybolov, chov rýb	-	-	-	-	-	
Ťažba nerast. surovín	15	1	16	7	9	
Priemyselná výroba	489	275	764	549	215	
Výroba a rozvod elektr., plynu a vody	45	8	53	39	14	
Stavebníctvo	315	31	346	247	99	
Veľko a maloobchod, oprava motor. voz. a spotreb. tovaru	197	251	448	347	101	
Hotely a reštaurácie	52	73	125	105	20	
Doprava, skladovanie a spoje	247	70	317	177	140	
Peňažníctvo a poisťovníctvo	19	36	55	26	29	
Nehnuteľnosti, prenajímanie a obchodné služby, výskum a vývoj	103	53	156	105	51	
Verejná správa a obrana, povinné sociálne zabezpečenie	185	280	465	384	81	
Školstvo	136	504	640	526	114	
Zdravotníctvo a sociálna starostlivosť	166	483	649	555	94	
Ostatné verejné, sociálne a osobné služby	187	173	360	307	53	
Súkromné domácnosti s domácim personálom	-	-	-	-	-	
Exteritoriálne organizácie a združenia	-	-	-	-	-	
EA bez udania odvetví	1332	1120	2452	2343	109	
Spolu	3729	3465	7194	6005	1189	

	Z celkového počtu ekonomického obyvateľstva pracovalo, v mieste bydliska, najviac v odvetviach: zdravotníctvo a sociálna starostlivosť (555), priemyselná výroba (549) a školstvo (526).
	Podľa prieskumov a rozborov zamestnávatelia s najväčším počtom zamestnancov sú: 

P. č.	Zamestnávateľ	Počet zamestnancov	 Druh činnosti	
1	Nemocnica s poliklinikou	661	zdravotníctvo	
2	Okresný úrad	419	štátna správa	
3	SAD Poprad	130	doprava	
4	Tatra Agrolev	147	poľnohospodárstvo	
5	Lesy mesta Levoča	116	lesné hospodárstvo	
	
	Atraktívne prírodné a historické danosti a poloha mesta a jeho okolia na budúcej diaľničnej sieti SR a Európy vytvárajú predpoklady pre rozvoj zamestnanosti najmä v oblasti služieb a cestovného ruchu (III. sektor). Pre rozvoj pracovných príležitostí v priemysle (II. sektor) sú vytvorené územno-technické podmienky najmä v existujúcich, technickou infraštruktúrou vybavených avšak málo intenzívne využívaných priemyselných zónach.   
 
2.4. RIEŠENIE ZÁUJMOVÉHO ÚZEMIA A ŠIRŠIE  VZŤAHY
2.4.1. Širšie vzťahy
2.4.1.1. Funkcia a poloha mesta v sídelnej štruktúre
Mesto Levoča je súčasťou osídlenia južného úpätia Levočských vrchov. Sídelné väzby smerom severným (väzby Levoča – Kežmarok) sú limitované vojenským obvodom Javorina, ktorý naväzuje na severnú hranicu katastrálneho územia. Je ekonomicky a spoločensky najvýznamnejším a najväčším mestom okresu Levoča, ktorý patrí do Prešovského kraja. Čo sa týka polohy Levoče na území okresu Levoča má mesto excentrickú polohu. Leží v západnej časti okresu v atraktívnom a relatívne zachovanom prírodnom prostredí. 
Vzhľadom na blízkosť a vybudované dopravné cesty (cesta II. tr. a železnica) vytvorili sa intenzívne aglomeračné väzby medzi Levočou a sídlom susedného okresu mestom Spišská Nová Ves. 
Podľa záväznej časti Koncepcie územného rozvoja Slovenska – 2001 je mesto Levoča zaradené do:
•	Do prvej podskupiny tretej skupiny centier osídlenia SROV.
•	Do popradsko – spišskonovoveského ťažiska osídlenia, ktoré je zaradené medzi ťažiská osídlenia druhej úrovne. Do tejto úrovne sú zaradené ťažiská osídlenia, ktoré sú tvorené okolo stredne veľkých miest (v zásade okolo centier druhej skupiny) pri ktorých sa v menšej miere prejavujú aglomeračné väzby medzi centrami a voči okolitým obciam prevládajú viac polarizačné (dostredivé účinky jadier ťažísk osídlenia. Pre ich priestorové vymedzenie ako u vyšších ťažísk osídlenia platí premenlivosť a pružnosť hraníc.
•	Do žilinsko – podtatranskej rozvojovej osi (Žilina – Martin – Poprad – Prešov), ktorá je zaradená medzi rozvojové osi prvého stupňa. 

Stará Ľubovňa

           Spišská Belá

                                                     

  Kežmarok

 Poprad

Vojenský obvod Javorina

ŽILINA

Levoča

Svit

PREŠOV

  Spišská Nová Ves

                 Cesty

ROŽŇAVA

                  železnica

HIERARCHIA CENTIER (podľa KURS 2001):
POPRAD – prvá skupina, druhá podskupina,  SPIŠSKÁ NOVÁ VES – druhá skupina, prvá podskupina
KEŽMAROK – druhá skupina, druhá podskupina,  LEVOČA – tretia skupina, prvá podskupina
SPIŠSKÁ BELÁ a SVIT – štvrtá skupina
Schéma popradsko-spišskonovoveského ťažiska osídlenia druhej úrovne

2.4.1.2. Poloha mesta v špecifickom prostredí
Špecifikami širšieho prostredia v ktorom mesto Levoča leží sú:
•	Poloha mesta v  prostredí historického Spiša bohatého na stredoveké kultúrnohistorické pamiatky a v širšom priestore lokality „Spišský hrad a pamiatky jeho okolia“, ktorej územie leží v okresoch Spišská Nová Ves a Levoča na území Prešovského a Košického kraja. Táto lokalita bola v roku 1993 zapísaná do zoznamu svetového kultúrneho a prírodného dedičstva UNESCO. 
•	Poloha v tesnom susedstve významných rekreačných priestorov Vysokých Tatier a Slovenského raja s ktorými je mesto spojené dobre vybudovanými dopravnými väzbami.
•	Význam mesta ako známeho a veľmi navštevovaného pútnického miesta (Mariánska hora) nadregionálneho významu.

 
 Levoča

V. Tatry 

       Poprad

Spišský historický komplex

Spišská Nová Ves

Cesta I/18
Diaľnica D1
Železnica

Slovenský raj

 	Poloha sídla v špecifickom prostredí
 
2.4.1.3. Väzba na nadradené systémy dopravy a technického vybavenia 
Levoča leží na multimodálnom dopravnom koridore medzinárodnej európskej cestnej siete TINA č. Va Bratislava – Žilina – Prešov/Košice – Záhor/Čierna nad Tisou – Ukrajina, lokalizovaný pre cestné komunikácie a pre trate železničnej a kombinovanej dopravy. V Žiline sa tento koridor pripojuje na severo – južný koridor č. VI. Gdaňsk – Varšava – Žilina.
Cez katastrálne územie mesta (južne od kompaktného mesta) prebieha trasa rozostavanej diaľnice D1 v smere západo-východnom. Po realizácii diaľnice bude Levoča priamo napojená na diaľničnú sieť Európy. 
Mesto Levoča je na celoštátnu cestnú sieť napojené prostredníctvom cesty I. triedy č. 18 Žilina – Poprad – Levoča – Prešov – Michalovce. Komunikácia tvorí súčasť hlavnej západo – východnej medzinárodnej európskej cestnej trasy E 50 prebiehajúcej územím Slovenskej republiky. 
	Do tejto dopravnej komunikácie sú zaústené zberné dopravné spojovacie cesty:
-	II. Triedy č. 533 Levoča – Spišská Nová Ves – Gemerská Poloma,
-	III. Triedy č. 5333 Levoča – Levočská Dolina – Závada.
 	Na celoštátnu železničnú sieť je mesto napojené prostredníctvom trate miestneho významu Spišská Nová Ves – Levoča. Táto v stanici Spišská Nová Ves naväzuje na železničnú trať Košice – Žilina ktorá je súčasťou európskeho koridoru č. Va (E 40) a je zaradená do dohody AGTC a AGC.
	V oblasti  zásobovania vodou je Levoča okrem vlastných zdrojov významným podielom zásobovaná vodou zo Spišsko-popradskej vodárenskej sústavy (z vodojemu Hrabušice). Riešené územie je zásobované elektrickou energiou z elektrickej stanice 110/22 kV v Spišskej Novej Vsi a miestna časť Závada z elektrickej stanice v Krompachoch. Plynom je mesto zásobované z VTL plynovodu Spišská Nová Ves – Levoča. 
 
2.4.1.4. Väzby mesta a jeho širšieho zázemia
Vzájomné väzby riešeného územia a jeho širšieho zázemia sú dané týmito geografickými a územno-technickými faktormi:
•	Poloha na južnom úpätí Levočských vrchov. Územie je vzhľadom na členitý a zalesnený terén riedko osídlené, avšak vzhľadom na prírodné podmienky  ide o prostredie z hľadiska turizmu a cestovného ruchu veľmi atraktívne. 
•	Poloha v susedstve vojenského obvodu Javorina z ktorého je osídlenie a cestovný ruch vylúčený. Po zrušení VO Javorina k 31.12.2006 je možné počítať s priestorom pre funkčné využitie územia s prevládajúcou funkciou cestovného ruchu a turizmu pri zohľadnení pôvodných funkcií územia so zvláštnym zreteľom na zachovanie prírodných hodnôt územia (najmä maloplošných chránených území a biotopov európskeho a národného významu), pri rešpektovaní navrhovaných ochranných pásiem veľkokapacitných vodných zdrojov Tichý potok a Jakubovany, 
•	Relatívne hustá sieť blízko seba ležiaceho mestského osídlenia (Poprad, Spišská Nová Ves, Spišské Podhradie) ktoré sú prirodzenými spádovými sídlami pre okolo nich ležiace vidiecke osídlenie.
Väzby medzi mestom a okolitými obcami je možno charakterizovať ako prevažne polarizačné (dostredivé) najmä v oblasti poskytovania zdravotníckych a sociálnych služieb, komerčnej vybavenosti, vzdelávania a kultúry a hlavne pracovných príležitostí. Významné sú aglomeračné väzby so susednou Spišskou Novou Vsou s ktorou je Levoča spojená cestnou i železničnou komunikáciou.
Návrh rozvoja turizmu územia Levoče je riešený z ohľadom na možnosti prepojenia turistických trás na susedné obce Úloža a Vyšné Repáše. Vrcholové stanice osobných horských dopravných zariadení navrhovaného lyžiarskeho areálu v Levočskej Doline sú riešené v lokalite Zimná hôrka. Takéto riešenie vytvára podmienky pre zapojenie susedných katastrálnych území do systému turistických chodníkov, najmä do siete trás bežeckého lyžovania. Riešené územie je so zázemím prepojené i sieťou existujúcich a navrhovaných cykloturistických tratí. Levoča leží na cykloturistických tratiach Slovenského raja a Stredného spiša. Modro značená prebieha v trase Harichovce – Levočské Lúky – Pod Kačelákom – Domaňovce, žlto značená vtrase Kačelák – Odorica – Šibeník – Levoča. Okrem toho mestom prebieha i Spišská cyklomagistrála.
	
2.5.  NÁVRH URBANISTICKEJ KONCEPCIE PRIESTOROVÉHO  USPORIADANIA
Riešené územie leží v atraktívnom, z krajinárskeho hľadiska rôznorodom prírodnom prostredí. Urbanizovaná krajina zaberá iba malú časť plochy katastrálnych území.  Krajina severne od mesta Levoča je prevažne zalesnená s malými prvkami osídlenia a rekreácie. Osobitný je krajinný obraz chalupníckej obce Závada ktorá leží vo výrazne zvlnenom a odlesnenom prostredí s prvkami krovinnej vegetácie na plochách trvalých trávnych porastov. Krajina južne od mesta má charakter zvlnenej poľnohospodárskej krajiny po oboch stranách Levočského potoka uzavretej lesnými masívmi Kačelák a Lúč.
Mesto Levoča
Najakcentovanejším priestorom v riešenej krajine je priestor mesta Levoča. Krajinný obraz výrazne ovláda silueta historického jadra mesta s dominantou chrámu sv. Jakuba. Táto známa silueta je viditeľná zo všetkých prístupových ciest do mesta. Ďalšou priestorovou dominantou ktorá výrazne dotvára panorámu Levoče je neogotický pútnický kostol na Mariánskej hore. Navrhovaná koncepcia priestorového usporiadania rešpektuje tento známy a pre mesto typický krajinný obraz.   	 
Územie dnešnej Levoče bolo osídľované už od staršej doby kamennej – paleolitu, čo dokumentujú archeologické nálezy kamenných nástrojov v lokalite Stadberg. Po celé prehistorické obdobie až po zmenu letopočtu sa vyvíjalo osídlenie hlavne v dnes známych lokalitách Podkova, okolie Košickej brány, Vinica, okolie Gymnázia, ale aj Vojenského cvičiska a ďalších. 
Na základe doterajších archeologických výskumov bolo na území Spiša výraznejšie slovanské osídlenie už v 9. storočí v období Veľkomoravskej ríše. Slovanské osídlenie na území Levoče sa potvrdilo pri rozširovaní južnej trasy cesty v časti zvanej „Fitrift“, kde sa v roku 1937 našli zlomky keramiky strednohradištného charakteru.  
Na rozhraní 11. a 12. stor. vzniká neopevnená osada – Stará Levoča v lokalite Vojenské cvičisko (juhovýchodne od mesta). Až do polovice 13. storočia existujú na území dnešnej Levoče tri samostatné osady (Podkova, pri Košickej bráne a Vojenské cvičisko). Prvý raz sa Levoča ako mesto spomína v kolektívnom privilégiu spišských Sasov, ktoré vydal Štefan V. V roku 1271 sa Levoča stáva hlavným mestom Spoločenstva spišských Sasov i celého Spiša. Tatárskym vpádom v roku 1285 bola zničená dedina a kostol v polohe Vojenské cvičisko. Po tomto období dochádza k zmene urbanistickej štruktúry a zástavba sa sústreďuje okolo budúceho mesta a budujú sa prvé hradby – palisády, ktoré však už nesledujú pôvodnú zástavbu osád. Centrom mesta sa stáva veľkoryso koncipované štvorcové námestie – dejisko trhov, obchodu a spoločenského života, ktoré je najväčším stredovekým námestím na Slovensku. V centrálnej polohe námestia je postavený kostol sv. Jakuba na základoch staršieho menšieho kostola. V tomto období je budovaný aj starý kostol minoritov s kláštorným komplexom v juhozápadnej časti dnešného historického jadra. 
Mesto ekonomicky rastie hlavne po udelení práva skladu (potvrdené Ľudovítom Veľkým v r. 1364), čim sa Levoča zaradila medzi európske centrá obchodu. Hospodárskemu rastu v tomto období vďačí mesto aj svojej polohe na križovatke obchodných ciest vedúcich z východných krajín (Turecko, Sedmohradsko) na západ do Sliezska a Nemecka a južnou vetvou Považím do Rakúska a Talianska a z Pobaltia cez Krakow na Balkán. 
Ekonomická prosperita mesta umožnila aj budovanie a postupné zdokonaľovanie fortifikačného systému, ktorý bol vybudovaný z kameňa opatrený systémom strieľni a bášt. Vybudoval sa druhý hradobný okruh parkanovým múrom a tretí okruh tvorila hradobná priekopa. 
Začiatkom 18. storočia upadá obchod, zaniká sláva levočského garbiarstva. Do takto vyľudneného mesta sa snaží mestská rada prilákať nových obyvateľov prísľubom pozemkov na výstavbu domov, alebo lacným odkúpením opustených domov s plným meštianskym právom. Po požiari  sa buduje v roku 1747  tzv. nový barokový kostol a kláštor minoritov na mieste staršieho kostola a kláštora pri dnešnej Košickej bráne. V roku 1786 malo mesto 4971 obyvateľov a malo 699 domov vo vnútornom meste a 135 na predmestiach. Hradobný systém postupne stráca svoj obranný charakter a roku 1803 sa mesto rozhodlo odpredať parkánový múr a priekopy na záhrady s podmienkou, že budú udržiavať hradby. 
V rokoch 1805 – 31 bol postavený župný dom a klasicistický evanjelický kostol na mieste starších mäsiarskych domov. Touto zástavbou sa dotvorila unikátna pôdorysná schéma urbanistickej formácie v historickom jadre Levoče. Funkčná a hmotová štruktúra graduje k centrálnemu námestiu, kde v rokoch 1825 – 1857 bola vybudovaná nová neogotická veža farského kostola ako najvýraznejšia výšková dominanta mesta. 
Tlak na výstavbu ďalších verejných budov núti zastavovať územie mimo historického jadra s najlepšou konfiguráciou terénu. Práve východná poloha od historického jadra bola tou vhodnou lokalitou. Na mieste niekdajšieho Alžbetinho námestia, dnes Nám. Štefana Kluberta vznikajú budovy bývalého Krajského súdu – Sedria a Vyššia dievčenská škola a južnejšie aj nová nemocnica Gustava Herrmanna z roku 1900. V roku 1914 bolo postavené aj secesno – eklektické gymnázium na mieste staršej barokovej stavby, ktoré výrazne zmenilo siluetu stredovekého mesta a stalo sa novou hmotovou dominantou v juhozápadnej časti jadra. 
Významným spôsobom do krajinného obrazu mesta zasiahla výstavba kostola Navštívenia P. Márie na Mariánskej hore v rokoch 1903 – 1914. Nový kostol bol postavený na mieste pôvodného gotického kostola. Táto dominanta na kopci pri Levoči spolu s prvkami lipovej aleje a kultúrnej krajiny vytvárajú jedinečný obraz pozadia historickej siluety mesta. 
V roku 1950 bolo historické jadro mesta vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu. Dodnes nebolo oficiálne vyhlásené ochranné pásmo MPR a ochrana širšieho zázemia MPR je regulovaná zásadami pamiatkovej starostlivosti (Štátny ústav pamiatkovej starostlivosti Bratislava 1990). 
V druhej polovici 20. stor. boli vybudované obytné súbory bytových domov,  výrobné priemyselné a poľnohospodárske areály. V okrajových častiach mesta boli vybudované panelové sídliská Na prameni a Západ ako aj rozsiahle súbory rodinných domov. 
V protiklade s usporiadaným pôdorysom historického jadra je stavebná štruktúra v priestoroch za hradbami voľnejšia a menej usporiadaná. Týka sa to najmä lokalít Predmestie, Vinice a  Pod Mariánskou horou. Nové urbánne štruktúry boli realizované v členitom teréne  bez jasného dopravného systému a logického usporiadania funkčných plôch. Ďalšou priestorove nedotvorenou lokalitou je územie medzi sídliskom Západ a historickým jadrom (Levočským potokom). Okrajové časti zastavaného územia mesta voľne prechádzajú v súlade s konfiguráciou terénu do okolitej krajiny okrem sídliska Západ, kde mesto končí mnohopodlažnou obytnou zástavbou v susedstve s voľnou krajinou.   
Súčasná priestorová štruktúra mesta Levoča bola vybudovaná na bohatom historickom pozadí. Historické jadro mesta postavené na mierne sa zvažujúcej terase s juhovýchodnou expozíciou vytvára jedinečnú panorámu umocnenú čiastočne zalesnenými kopcami Levočského pohoria. V pozadí, dominuje Mariánska hora s pútnickým kostolom P. Márie. Významnú prírodnú väzbu medzi mestom a jeho zázemím vytvárajú aleje líp a voľná krajinná zeleň. Neskoršia zástavba v okrajových polohách mesta nenarúša natoľko panoramatické pohľady, hlavne z juhu a západu, pretože konfigurácia územia umožňovala čiastočne „schovať“ novodobé štruktúry panelových sídlisk a priemyselných areálov. Navrhovaná urbanistická koncepcia rozvoja mesta je založená na rešpektovaní súčasnej priestorovej štruktúry v krajinnom obraze. Hmotovo-priestorová štruktúra novej zástavby je lokalizovaná tak aby táto nenarúšala diaľkové pohľady a siluetu historickej časti mesta z hlavných prístupových smerov.  V okrajových častiach je riešená zástavba rodinnými domami a nízke horizontálne hmoty zariadení občianského vybavenia. Výškové obmedzenie sa navrhuje i pre prestavbu lokality Predmestie. Viacpodlažné bytové domy sú navrhované nadväznosti na existujúce stavebné štruktúry tohto typu v geomorfologicky uzavretých, v diaľkových pohľadoch menej exponovaných polohách (dostavba sídliska Západ, sídliska Pri prameni a v lokalite obytného súboru Stará hrhovská cesta). Prechod urbanizovaného územia do voľnej krajiny sa navrhuje zjemniť výsadbou pásov stromovej zelene.     
V protiklade s usporiadaným pôdorysom historického jadra je stavebná štruktúra v priestoroch za hradbami voľnejšia a menej usporiadaná. Týka sa to najmä lokalít položených severne (Predmestie) a južne (Pod Mariánskou horou) od historického jadra. Ide o lokality priestorove nejasne definované, naviac dopravne veľmi neprehľadné. Ďalšou priestorove nedotvorenou lokalitou je územie medzi sídliskom Západ a historickým jadrom (Levočským potokom). Okrajové časti zastavaného územia mesta voľne prechádzajú v súlade s konfiguráciou terénu do okolitej krajiny okrem sídliska Západ, kde zástavba mesta končí mnohopodlažnou obytnou zástavbou v susedstve s voľnou krajinou.   
K mestu Levoča administratívne pričlenené miestne časti sa vyvíjali  samostatné prvky osídlenia.
Závada 
Pôvodne samostatná obec administratívne pričlenená k mestu leží v severnej časti riešeného územia v atraktívnom prírodnom prostredí. Predstavuje typ hromadnej dediny od roku 1439 patrila mestu ako poddanská obec. Pôvodnú zástavbu predstaval typ drevenice so sedlovou strechou s podlomenicou, štítom a hálkou. Posledné obdobie je charakteristické prestavbou časti pôvodných dreveníc pre rekreačné účely, ale aj výstavbou nových rodinných domov a rekreačných objektov pre rodinnú rekreáciu. 
Levočská Dolina 
V atraktívnom prostredí Levočskej doliny boli postupne vybudované zariadenia slúžiace lesnému hospodárstvu a rekreácii.
Levočské kúpele vznikli v druhej   polovici 19. storočia prestavbou továrne na drôt na klimatické kúpele. Neskôr slúžili ako pioniersky tábor a v súčasnosti prebieha po asanácii pôvodných bodov navá výstavba areálu. 
Levočská Dolina, pôvodne usadlosť pre lesných robotníkov, je vytvorená voľne usporiadanými zoskupeniami rodinných domov, rekreačných chalúp a záhradných domčekov. Navrhované riešenie hmotovo-priestorového usporiadania územia rešpektuje zachováva mierku existujúcej zástavby. V miestnej časti je navrhnutý penzión ako zariadenie cestovného ruchu ktorý tvorí novú priestorovú dominantu.  Nový lyžiarsky areál je situovaný na severne orientovaných svahoch masívu Diablov vrch a v lokalite Trubačka. 
Súčasťou širšieho územia tejto miestnej časti je priestor rekreácie a voľného času ktorý tvoria autocamping v lokalite Kováčova vila, ďalej lokalita rodinných chát Fedorkin jarok a  vodné dielo na Levočskom potoku s rekreačným zázemím. Toto územia  je z hľadiska hmotovo-priestorového stabilizované.
Levočské Lúky
Lokalita sa nachádza cca 4 km južne od Levoče. Táto lokalita je známa osídlením rómskeho obyvateľstva. Neorganizovaná zástavba sa rozvíjala na pravobrežnom svahu povedľa Levočského potoka. Navrhovaný rozvoj dodržuje mierku existujúcej zástavby rodinnými domami. Viacpodležná zástavba bytovými domami je navrhnutá vo väzbe na existujúci bytový dom.
Okrem uvedených miestnych častí sa v riešenom území nachádzajú soliterné zastavané lokality: 
•	Nový dvor – TATRA – AGROLEV Levoča. Solitérny komplex poľnohospodárskeho dvora ležiaci vo voľnej krajine v lokalite južne od mesta. Okrem poľnohospodárskeho dvora je tu vybudovaná skupina rodinných dvojdomov. Priestorová štruktúra lokality je stabilizovaná.
•	Poľnohospodársky dvor Kurimany je po stránke stavebnej štruktúry súčasťou obce Kurimany ktorá presahuje na katastrálne územie mesta Levoča.
•	Odorica, opustená usadlosť v juhovýchodnej časti k. ú. Levoča
•	Hradisko - agroturistická farma dopravne sprístupnená z cesty I/18
•	Rómska osada obce Dlhé Stráže je po stránke stavebnej štruktúry súčasťou obce Dlhé Stráže ktorá presahuje na katastrálne územie mesta Levoča. 

2.6. ORGANIZAČNÁ ŠTRUKTÚRA A NÁVRH FUNKČNÉHO VYUŽITIA ÚZEMIA
2.6.1. Organizačná štruktúra územia
Z hľadiska administratívno-správného usporiadania  pozostáva riešené územie (mesto Levoča) z dvoch katastrálnych území:
•	Katastrálne územie Levoča s mestom Levoča a so stavebne odčlenenými miestnými časťami: Levočská dolina a Levočské kúpele, chatová lokalita Fedorkin jarok, Kováčova vila, Odorica, Hradisko, Nový dvor (TATRA AGROLEV) a Levočské Lúky. Zo susedných k.ú. zasahujú poľnohospodársky dvor Kurimany a rómska osa obce Dĺhé Stráže. 
•	Katastrálne územie Závada so stavebne odčlenenou miestnou časťou - rekreačnou obcou Závada.
Administratívne územie mesta Levoča je ďalej rozdelené na 15 sčítacích obvodov (SO) ktoré vytvárajú základnú štruktúru pre pravideln vykonávané sčítanie obyvateľov, domov a bytov. Vzhľadom na štatistické informácií z pravidelných sčítaní v danej územnej štruktúre je táto štruktúra prevzatá ako základné organizačné členenie územia i pre potreby návrhu územného plánu.

Charakteristika sčítacích obvodov je nasledovná:

Číslo SO	Názov SO	Časť mesta	Charakteristika SO	
1	Levoča – stred	Levoča	Centrálna časť mesta, historické jadro – mestská pamiatková rezervácia, hlavné funkcie: bývanie, občianske vybavenie.	
2	Pri prameni	Levoča	Intenzívne zastavané mestské územie, hlavné funkcie: bývanie – sídlisko (bytové domy), občianske vybavenie, autobusová stanica.	
3	Priemyselný obvod	Levoča	Hlavné funkcie: priemyselná výroba a skladové areály, železničná stanica.	
4	Stará Kežmarská cesta	Levoča	Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, občianske vybavenie, priemyselná výroba a skladové areály, čistiareň odpadových vôd.	
5	Sídlisko Západ	Levoča	Hlavné funkcie: bývanie – sídlisko  (bytové domy) a  rodinné domy, občianske vybavenie, šport.	
6	Bukovica	Fedorkin jarok	Hlavné funkcie: rekreačná vybavenosť, vodná nádrž, prírodné kúpalisko, rodinné chaty.	
7	Pod Mariánskou horou	Levoča	Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, občianske vybavenie, šport, záhradky, cintorín.	
8	Vynechané číslo	
9	Levočská Dolina	Levočská Dolina	Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, rekreačná vybavenosť, rekreačné chalupy, záhradky.	
10	Vinica	Levoča	Hlavné funkcie: bývanie – bytové domy a rodinné domy, skladové areály.	
11	Kamenný vrch	Odorica	Opustená roľnícka usadlosť	
12	Levočské Lúky	Levočské Lúky	Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, poľnohospodárska výroba.	
13	Hušták	Hušták	Poľnohospodársky dvor obce Kurimany	
14	Mariánska hora	Levoča	Hlavné funkcie: pútnicke miesto, bývanie – rodinné domy, rekreačné chaty, záhradky, poľnohospodárska výroby. 	
15	Závada	Závada	Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, rekreačné chalupy	
Poznámka: SO č.8 je v pracovných štatistických výkazoch vynechaný, táto chyba sa opakuje vo všetkých tabuľkách týkajúcich sa sčitacích obvodov. 
 
2.6.2. Návrh funkčného využitia územia
2.6.2.1. Súčasné funkčné členenie
	Riešené územie z hľadiska rozvoja funkčnej štruktúry sa člení na jadroví mesto Levoča a odčlenené miestne časti.  
•	Mesto Levoča (jadrové mesto)
Existujúca funkčná štruktúra jadrového mesta je rozvihnutá najmä okolo historického jadra. Levoča je typicky monofunkčným mestom s koncentráciou priemyselnej výroby a ďalších výrobných aktivít v južnej časti mesta. 
 Obytné územie, je rozvinuté prakticky na všetky strany okolo historického mesta. Obsahuje koncentrované zariadenia základného a vyššieho občianskeho vybavenia a všetky formy bývania. Najvýznamnejšie a plošne najrozsiahlejšie zariadenia vyššieho občianskeho vybavenia sa nachádzajú východne od centrálneho územia (zdravotníctvo, školstvo i komerčná vybavenosť). V tejto časti mesta leží i autobusová a železničná stanica. Cca 30 % bytov je v rodinných domoch, ktoré v okrajových častiach zastavaného územia majú charakter vidieckej zástavby, niekde prerastajú do prímestskej chatovej zástavby (pri Krížnom potoku). Sídlisková forma obytnej zóny sa nachádza tak vo východnej časti mesta (sídlisko Pri prameni) ako aj v západnej časti (sídlisko Západ).
Výrobné územie, je v meste jasne diferencované. Priemyselná výroba a výrobné služby sú koncentrované do troch výrobných okrskov: sever – pri ceste do Levočskej doliny, západ – pri ceste I. triedy smerom do Popradu a juh  - pri ceste do Spišskej Novej Vsi. Poľnohospodárska výroba má v meste dva hospodárske dvory: na severe pri sídlisku Západ s ktorým je v hygienickej kolízii a na juhu Nový dvor v samostatnej od mesta odčlenej polohe pri ceste do Spišskej Novej Vsi.
Územie rekreácie a voľného času sa člení na plochy športu a plochy rekreácie. Plochy športu celomestského významu sú sústredené do dvoch lokalít. Je to športový areál v severnej časti mesta (ul. Športovcov) a športový areál na Potočnej ulici (tenisové kurty a staré, nefunkčné mestské kúpalisko). Plochy rekreácie (voľného času – záhradkárske lokality) sú lokalizované v severnej a východnej časti mesta. Významné prímestské rekreačné plochy sú severne od mesta v Levočskej doline a to chatová lokalita Fedorkin jarok, lokalita Kováčova vila a prírodné kúpalisko – vodná nádrž Levoča.
Zeleň. Prírodné prostredie okolia mesta je bohaté na zeleň. Najvýznamnejšími plochami verejnej zelene sú plochy cintorínov, park na námestí Majstra Pavla a zeleň pozdĺž mestských hradieb (Šišpľac) najmä v ich západnom a severnom úseku. Z krajinárskeho hľadisko tvorí zelenú podnož siluety historického jadra v diaľkových pohľadoch od Levočskej doliny.
Miestne časti   
Závada, obec so zmiešanou funkciou tvorí rekreačné zázemie mesta Levoča. Ide o typickú chalupnícku obec v ktorej sú zastúpené funkcie: v menšej miere bývanie (rodinné domy), v prevažnej miere rekreačné chalupy a rekreačné chaty. Vo východnej časti je vybudovaný lyžiarsky areál so sústavou dvoch lyžiarskych vlekov.
Levočská Dolina, osada ktorá sa rozprestiera po oboch stranách Levočského potoka má polyfunkčný charakter. Okrem rodinných domov sú tu rekreačné chalupy a chaty, ďalej hospodársko-správne zariadenia. Lesy Levoča s.r.o. a Vojenské lesy. V širšom priestore Levočskej doliny sa nachádzajú lokality:
o	Levočské kúpele, komplex budov bývalých, klimatických kúpeľov v súčasnosti v rekonštrukcii. 
o	Fedorkin jarok, rozsiahly areál rodinných rekreačných chát (viac ako 100 chát) a  záhradiek. Hustotu zástavby areálu možno považovať za optimálnu. 
o	Kováčova vila, komplex budov ktorý pôvodne slúžil lesnému hospodárstvu bol prebudovaný pre účely rekreácie. V súčasnosti je tu vybudovaný autokemp. V náväznosti na túto lokalitu je, na druhej strane cesty III. triedy vedúcej do Závady, vybudovaná na Levočskom potoku viacúčelová vodná nádrž ktorá je využívaná ako prírodné kúpalisko a rekreačné vodné športy. Areál je významným prímestským rekreačným centrom.
Levočské Lúky, ide o stavebne odčlenené, funkčne zmiešené (obytné a výrobné) územie lokalizované južne od jadrového mesta. Prevažnú časť územia zaberajú plochy podnikov poľnohospodárskych zariadení (Výskumná a šľachtiteľská stanica, dnes Osivex a.s, v minulosti zameraná na šľachtenie tráv). Ďalej je tu obytná funkcia (rodinné domy i bytové domy) a v minimálnom rozsahu i zariadenia základného občianskeho vybavenia. 

2.6.2.2. Návrh funkčného členenia 	
Navrhovaná koncepcia funkčného využitia územia mesta vychádza z existujúcej funkčnej štrukrúry, z reálnych územno-technických daností, a z týchto ďalších koncepčných zásad:
•	funkčný rozvoj mesta riešiť prioritne v súčasných hraniciach zastavaného územia, prestavať neobývané budovy, využiť stavebné preluky a  plochy nadmerných záhrad, poľnohospodársky nevyužívané plochy a v poslednom poradí poľnohospodársky využívanú pôdu,
•	plošný rozvoj urbanizovaného územia riešiť formou kompaktného mesta, resp. miestnych častí, tak aby nedochádzalo k  vytváraniu pre poľnohospodársku výrobu ťažko prístupných enkláv, 
•	akceptovať  ochranné  pásma   nachádzajúce     sa v riešenom území  a ďalšie obmedzenia  vyplývajúce z nadmerného zaťaženia prostredia hlukom z automobilovej dopravy,
•	v maximálne možnej miere rešpektovať vlastníctvo budov a pozemkov, pri vytváraní nových stavebných pozemkov a pri zlučovaní pozemkov v maximálne možnej miere rešpektovať existujúcu parceláciu,
•	zachovať existujúce plochy verejne prístupnej zelene v meste a prírodné prvky, brehovú zeleň vodných tokov,
•	pre lokalizáciu občianského vybavenia so sociálnou infraštruktúrou využívať najmä pozemky vo vlastníctve mesta.
•	stanoviť flexibilné možnosti zastúpenia funkcií v jednotlivých funkčných plochách  a zabezpečenie kvalitného životného prostredia,
•	vytvoriť podmienky pre vznik pracovných príležitostí (v službách, cestovnom ruchu a vo výrobe) aj v okrajových a nových častiach mesta a v miestnych častiach,
•	vytvoriť čo najoptimálnejšiu štruktúru zelene.
V  ÚPN - O je navrhnutá táto štruktúra funkčných území (plôch): 
A. 	mestská pamiatková rezervácia	(MPR)	
B. 	centrálna mestská zóna	(CMZ)
C. 	funkčné územie špecifickej občianskej vybavenosti	(ÚŠO)
D. 	funkčné územie mestskej polyfunkčnej zástavby	(ÚPZ)	
E. 	funkčné územie bytových domov do 4 nadzem. podlaží	(ÚBD-4)
F. 	funkčné územie bytových domov 5 a viac nadzem. podlaží	(ÚBD-5)
G. 	funkčné územie rodinných domov 	(ÚRD)
H. 	funkčné územie zariadení cestovného ruchu	(ÚCR)
I.  	funkčné územie centra voľného času 	(CVČ)
J.	funkčné územie koncentrovanej šport. vybavenosti	(ÚŠV)	
K. 	funkčné územie technickej a obslužnej vybavenosti	(ÚTV)
L.	funkčné územie malovýroby a skladov	(ÚMV)
M.	funkčné územie priemyselnej výroby	(ÚPV)
N.	funkčné územie priemyselného parku	(ÚPP)
O. 	funkčné územie rodinných rekreačných chát	(ÚRC)
P. 	funkčné územie záhradkárskych osád	(ÚZO)
R 	funkčné územie záhradok a rekreačných chát (zmiešaná zástavba – možná prestavba na rodinné domy	(ÚZD)
S. 	funkčné územie poľnohospodárskej výroby 	(ÚPoV)
Regulatívy pre jednotlivé funkcie plochy sú podrobne špecifikované záväznej         časti ( záväzná časť) dokumentácie územného plánu. 
Súčasné funkčné využitie riešeného územia ako celku je polyfunkčné. V jednotlivých miestnych častiach je funkčné využitie územia závislé od polohy a historického vývinu.
•	Mesto Levoča (jadrové mesto)
Mesto Levoča a jeho urbánna štruktúra je ťažiskom riešeného územia. Historický, spoločenský a ekonomický význam mesta sa odráža v rôznorodosti  funkčnej a priestorovej štruktúry ako aj architektonického tvaroslovia. 
Levoča stred (SO č. 1) - centrálne územie, urbanisticky najvýznamnejší priestor mesta t.j. historické jadro (mestská pamiatková rezervácia - MPR) v ktorom sú koncentrované najmä nadregionálne, regionálne a celomestské  funkcie. Ide o polyfunkčné územie (zónu) bývania, občianskeho vybavenia vyššieho významu a zelene. V návrhu riešenia je funkčná štruktúra mestskej pamiatkovej rezervácie rešpektovaná. Navrhuje sa vytvorenie pešej zóny a nový systém organizácie dopravy s predpokladom realizácie v dvoch časových etapách (grafická príloha sprievodnej správy – návrh organizácie dopravy na území MPR) . 
Navrhuje sa asanácia schátralých rodinných domov na na Potočnej ul. ako aj na ul. Na hradbách a na takto uvolnené plochy vyučiť na rozšírenie parkovej oddychovej zóny (Šispľac). Vo východnej časti územie (hradobná priekopa) sa navrhuje vybudovať parkovisko pre osobné autá s jednosmernou prevádzkou od Bytového  podniku mesta (Bírhauz)  cez navrhované parkovisko s odjazdom pri Košickej bráne. Prístup do pešej zóny je pešími chodníkmi pričom  sú využité existujúce otvory v hradobnom múre. Zariadenia služieb parkoviska (kontrolná služba, suvenýry, občerstvenie, hygienické vybavenie) budú umiestnené v existujúcich baštách resp. v ľachkých prenosných stavbách ktorých architektúra musí zodpovedať historickému prostrediu.
Na zmenu funkcie sa navrhuje Bytový podnik mesta pre účely cestovného ruchu (stravovacie, občerstvovacie zariadenie).
	Na prestavbu sa navrhuje blok prízemných stavieb južne od Bottovej ul. Pre účely obchodu, služieb alebo reštauračného zariadenia. Nová stavebná štruktúra musí dodržať výšku existujúcich stavieb.
Pri prameni (SO č. 2) intenzívne zastavané mestské územie, hlavné funkcie: občianske vybavenie (areál nemocnice), obytná zóna v bytových domoch (sídlisko Pri Prameni),v menšej miere rodinné domy, autobusová stanica. Súčasný vstup do areálu nemocnice vytvára z hľadiska bezpečnosti pohybu peších i automobilov kolízny bod na dopravne zaťaženom prieťahu cesty I/18. Z uvedeného dôvodu sa navrhuje lokalizovať nový vstup z ul. M. R. Štefánika vybavený parkoviskom. Okrem uvedenej zmeny a dobudovania základného komunikačného systému mesta nie sú v tomto sčítacom obvode navrhované žiadne zásadné zmeny.
Priemyselný obvod (SO č. 3) hlavné funkcie: priemyselná výroba a skladové areály, železničná stanica. Navrhuje sa: intenzifikácia využitia existujúcich areálov pri zavedení technológií bez negatívnych dopadov na životné prostredie, umiestnenie garáží a sevisných služieb pre nákladné i osbné automobily. Južne od existujúcich areálov je navrhnutá plocha pre prípadný ďalší rozvoj priemyselnej zóny (priemyselná výroba, sklady a stavebníctvo).
Stará Kežmarská cesta (SO č. 4) územne rozsiahly sčítací obvod s hlavnými funkciami: bývanie – rodinné domy, občianske vybavenie, priemyselná výroba a skladové areály, areál SAD. V sčítacom obvode sa navrhuje rozvoj obytnej zóny a zóny občianskeho vybavenia. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie, na území sčítacieho obvodu sú navrhnuté tieto obytné súbory:
-	Obytný súbor č. 1 Krúpny jarok ( väčšia časť presahuje do SO  č. 5 Sídlisko Západ) je určený pre výstavbu  rodinných domov vo všetkých stavebných formách (samostojace, radové terasové, átriové a dvojdomy). Výstavba rodinných domov je podmienená likvidáciou poľnohospodárskeho dvora ktorý vo vzťahu k bývaniu predstavuje hygienickú závadu a hygienickým ochranným pásmom pokrýva cca 50 % plochy územia obytného súboru.	
-	Obytný súbor č. 3 Kapustníky je určený pre výstavbu  rodinných domov vo všetkých stavebných formách.
-	Obytný súbor č. 4 Do šlichty je určený pre výstavbu  rodinných domov vo všetkých stavebných formách. Z občianskej vybavenosti základné obchody a služby. Z dôvodu nenarušenia diaľkových pohľadov na siluetu mesta je výškové zónovanie zástavby prípustné maximálne do výšky dve nadzemné podlažie a krov.
-	Obytný súbor č. 6 Štadtberg (časť presahuje do SO  č. 5) je určený pre výstavbu  rodinných domov vo všetkých stavebných formách. Z občianskej vybavenosti základné obchody ,služby a v súvislosti s navrhovanýn lesoparkom i výhliadková reštaurácia.
Na území sčítacieho obvodu pri existujúcej skupine boxových garáží navrhuje sa rozšírenie skupiny garáži o ďalších cca 300 miest. Existujúcu rómsku obytnú skupinu sa, vzhľadom na zložitú konfiguráciu terénu, komplikované a nevyhovujúce dopravné napojenie, navrhuje ďalej nerozširovať. 
Občianska vybavenosť, navrhuje sa výstavba nových zariadení na týchto plochách:
-	Severne od mestskej ČOV plocha pre výstavbu zariadení obchodu (typu supermarket a iné), služieb obyvateľstvu, služieb motoristom, výrobných služieb a parkovisko pre návštevníkov.
Na prestavbu sa navrhujú plochy:
-	Areálu Mäso Spiš na ul. Pri podkove pre pre výstavbu zariadení obchodu (typu supermarket a iné), služieb obyvateľstvu.
-	Územie v lokalite Predmestie. Územie má neusporiadanú stavebnú štruktúru s objektmi z časti nevyužívanými,  vybudovanými pre bývanie, občianske vybavenie a výrobu. Navrhuje sa prestavba pre účely zariadení obchodu, služieb, zariadení kultúry s možnosťou výstavby nadštandardných bytových domov. Ide o územie ovplyvňujúce diaľkové pohľady a siluetu historického mesta a preto výškové zónovanie nesmie presiahnúť výšku súčasnej zástavby.
Plochy pre malé a stredné výrobné zariadenia sa navrhujú na území medzi mestskou ČOV a nabvrhovanou preložkou cesty I/18.
Na severozápadne orientovanom svahu terénneho útvaru Štadtberg sa navrhuje zriadenie lesoparku, ktorý bude napojený pešou komunikáciou na celomestskú sieť peších chodníkov. Lesopark bude vybavený systémom peších chodníkov a zariadeniami pre rekondičné aktivity.   
Sídlisko Západ (SO č. 5) Hlavné funkcie: obytná zóna    bytové domy(sídlisko Západ) a  v menšej miere rodinné domy, sídliskové občianske vybavenie, športové vybavenie. Na území sčítacieho obvodu sa navrhuje rozvoj obytnej zóny a zóny občianskeho a športového vybavenia. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie, na území sčítacieho obvodu sú navrhnuté tieto obytné súbory:
-	Obytný súbor č. 1 Krupný jarok (menšia časť presahuje do SO  č. 4 Stará Kežmarská cesta). Obyný súbor je navrhnutý na ploche ktorá si vyžaduje asanáciu poľnohospodárskeho dvora. Územie  je určené pre bytovú výstavbu:
o	rodinných domov vo všetkých stavebných formách (samostojace, radové terasové, átriové a dvojdomy),
o	bytových domov do výšky 4 podlaží s cieľom zmierniť výškový prechod z existujúcej 8 podlažnej zástavby do prírodného prostredia lesoparku (Šíspľac) pri rešpektovaní diaľkových pohľadov na panorámu mesta v smere od Levočskej doliny. 
Výstavba obytnej zóny je podmienená likvidáciou poľnohospodárskeho dvora lokalizovaného v tomto území ktorý vo vzťahu k bývaniu predstavuje hygienickú závadu.	
Občianska vybavenosť, navrhuje sa výstavba nových zariadení na týchto plochách:
-	Materská škola, bude slúžiť i pre navrhovaný obytný súbor Pod krivou cestou v SO č. 7 Pod Mariánskou horou,
-	Kostol, lokalizovaný podľa zastavovacej štúdie sídliska Sever. 
Na prestavbu sa navrhujú plochy:
-	Areálu starej plavárne na pôvodnú funkciu, resp. ihriská a fitnes centrum pričom sa vybuduje nový plavecký areál severne od mesta v levočskej doline.
Bukovica (SO č. 6) Hlavné funkcie: rekreačná vybavenosť, vodná nádrž, prírodné kúpalisko, rodinné chaty. Navrhuje sa nerozširovať ďalej chatovú zástavbu, zvýšiť štandard obslužnej  vybavenosti pre návštevníkov a vybudovať chodník medzi mestom a areálom vodnej nádrže. V okrajovej polohe, na západnom okraji k.ú. leží rómska osada spádujúca do susednej obce Dĺhé Stráže. Navrhuje sa túto osadu ďalej nerozširovať a vyhlásiť stavebný uzáver.  
Pod Mariánskou horou (SO č. 7) Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, občianske vybavenie, mestský športový areál, záhradky, cintorín. Na území sčítacieho obvodu sa navrhuje rozvoj obytnej zóny a zóny občianskeho vybavenia. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie, na území sčítacieho obvodu sú navrhnuté tieto obytné súbory:
-	Obytný súbor č. 2 Stará hrhovská cesta (väčšia časť presahuje do SO  č. 11 Kamenný vrch). Obyný súbor je navrhnutý na ploche ktorá si vyžaduje asanáciu časti záhradok ležiacich v údolnej polohe. Územie  je určené pre výstavbu:
o	rodinných domov vo všetkých stavebných formách
o	bytových domov (vo výškovej hladine do 4 podlaží).
Občianska vybavenosť. Existujúci mestský športový areál, ktorý je umiestnený v stiesnených a nevyhovujúcich priestorových podmienkach, sa navrhuje premiestniť do novej lokality  pri Levočskom potoku. Uvolnené územie vrátane amfiteátra sa navrhuje prestavať na areál centra voľného času, pričom bude zachovaný existujúci futbalový štadión. Ďalej sa navrhuje obnoviť pôvodný peší chodník na Mariánsku horu a na mieste po zimnom štadióne vybudovať záchytné parkovisko vybavené službami (osobné autá a autobusy) pre účastníkov Mariánskej púte a turistických návštevníkov mesta Levoča.   
Levočská dolina (SO č. 9) Je vymedzený na rozsiahlom území Levočskej doliny. Z hľadiska plošného rozvoja mesta sa toto územie delí na severnú a južnú časť. Rozvojové funkcie jadrového mesta sa navrhujú v južnej časti SO.
Občianska vzbavenosť. V nadväznosti ne severnú hranicu zastavaného územia je navrhnutý nový mestský športový areál so zariadeniami: plavecký areál (otvorený a krytý bazén), futbalový a zimný štadión, ihriská pre rôzne hry s príslušným vybavením a športová strelnica. Areál bude vybavený parkoviskom pre osobné autá a autobusy s možnosťou využitia pri masových návštevách mesta (Mariánska púť). Ďalej sa v tejto lokalite navrhuje umiestnenie školy v prírode. Pre lepšie sprístupnenie Mariánskej hory sa navrhuje vybudovať sedačkovú, resp. kabínkovú lanovku ktorej údolná stanica je lokalizovaná v nadväznosti na športový areál a parkoviská.    
Tento areál leží okrem cestného napojenia na navrhovanej pešej trase mesto – vodná nádrž Levoča. 
Vinica (SO č. 10) Hlavné funkcie: bývanie – bytové domy a rodinné domy, občianska vybavenosť a skladové areály. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie, navrhuje sa dobudovanie zastavaného územia a priestorovej stavebnej štruktúry do kompaktného tvaru vybudovaním bytových domov v lokalitách na ul. Pod vinicou a na Železničnom riadku.
Občianska vybavenosť. Vzhľadom na očakávaný prírastok obyvateľstva navrhuje sa lokalizácia novej základnej školy a materskej školy na ploche existujúcej strelnice ktorá sa v dôsledku plošného rozvoja mesta dostane v budúcnosti do nepriaznivej polohy v intenzívne zastavanom území mesta. Okrem toho sa v tomto území, ktoré je málo vybavené komerčnou infraštruktúrou, lokalizuje vybavenostné centrum (obchody a služby).  
Kamenný vrch (SO č. 11) Neurbanizované územie vo východnej časti k.ú Levoča. V krajinnom prostredí tohto území ležia solitérne zoskupenia budov v lokalitách Hradisko a Odorica. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie. Do tohto SO presahuje časť obytného súboru č. 3 Stará hrhovská cesta určná pre výstavbu rodinných domov vo všetkých stavebných formách.
Občianska vybavenosť. V súvislosti s výstavbou diaľnice D1 bude na severnej strane diaľnice vybudované diaľničné odpočivadlo vybavené čerpacou stanicou PHM, službami pre motoristov a parkoviskom. Miesto pre diaľničné odpočívadlo je zvolené s ohľadom na atraktívny panoramatický pohľad na historické mesto Levoča.   
Rekreácia a cestovný ruch. Túto funkciu sa navrhuje rozvíjať v existujúcich priestoroch v lokalitách: 
o	farma Hradisko ktorá už v súčasnosti ponúka služby v oblasti agroturistiky,
o	samota Odorica ktorú sa navrhuje prebudovať na agroturistickú farmu.
Levočské lúky (SO č. 12) V súčasnosti hlavnými funkciami v území sú okrem poľnohospodárskej výroby bývanie v rodinných domoch. S rozvojom jadrového mesta sa SO neuvažuje. 
Hušták (SO č. 13) Málo urbanizované územie v južnej časti k.ú., hlavné funkcie: poľnohospodárska výroba v malom rozsahu bývanie. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie, v severnej časti SO sa navrhuje obytný súbor pre výstavbu rodinných domov vo všetkých stavebných formách. Tento obytný súbor presahuje i do SO č.4.
Občianske vybavenie: Do tohto SO zasahuje južná časť lokality z SO č. 4 navrhovaného pre výstavbu zariadení obchodu (typu supermarket a iné), služieb obyvateľstvu, služieb motoristom, výrobných služieb a parkoviska pre návštevníkov.
Priemyselná výroba: južne od Nového dvora navrhuje sa územie pre výstavbu priemyselného parku s prípadným možným zavlečkovaním z regionálnej železničnej trate Spišská Nová ves – Levoča.
Poľnohospodárska výroba: tomto území sú lokalizované:
-	poľnohospodársky dvor spoločnosti Tatra Agrolev (Nový dvor) ako solitérny komplex vo voľnej krajine ktorého plošný rozvoj je treba považovať za stabilizovaný,
-	poľnohospodársky dvor pri obci Kurimany ktorý dopravne napojený na túto obec, jeho plošný rozvoj je treba považovať za stabilizovaný.
Marianska hora  (SO č. 14) Hlavné funkcie: pútnicke miesto, bývanie – rodinné domy, rekreačné chaty a chalupy, záhradky. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie. Zastavanie voľných pozemkov rodinnýmí domami, postupná prestavba chalúp, rekreačných chát a záhradných domčekov na rodinné domy a vytvorenie monofunkčnej obytnej zóny.
Rekreácia. V lokalite Durst sa navrhuje rozšírenie chatovej lokality o cca 25-30 chát.
•	Odčlenené miestne časti
Závada (SO č.15) Bývalá samostatná obec typu hromadnej dediny. V súčasnosti chalupnícka obec s funkciou bývania v menšej miere, s prevažujúcou rekreačnou funkciou (chalupy a rekreačné domčeky). V  riešení je obec definovaná ako rekreačná obec. Z dôvodu zachovania živého osídlenia je potrebné v miestnej časti ponechať trvale obývané rodinné domy vidieckeho typu i v budúcnosti. V oblasti rekreačného využitia sa navrhuje dobudovanie lyžiarskeho areálu o umelé zasnežovanie a parkovisko pre osobné autá. Plošný rozvoj mimo hranice súšsne zastavaného územia sa nenavrhuje z dôvodu blízkosti k vojenskému obvodu Javorina. Rozvoj bude možný po zrušení vojenského obvodu k 31.12.2006.
Levočská Dolina (SO č. 9) Severná časť sčítacieho obvodu. Územie má charakter
horskej krajiny s mozaikou izolovyných funkčných plôch ktorí sú v prevažnej miere zamerané na rekreáciu.  
Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, rekreačná vybavenosť, rekreačné chalupy, záhradky, zariadenia lesného hospodárstva. Na území SO ležia tieto zastavané lokality: osada Levočská dolina, Levočské kúpele,  autokemp Kováčova vila a chatovisko rodinných rekreačných chát Fedorkin jarok. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:
Bývanie.  V osade Levočská Dolina sa navrhuje výstavba súboru rodinných domov typu.
Rekreácia a cestovný ruch: 
o	osada Levočská Dolina, navrhuje sa výstavba lyžiarskeho areálu nadregionálneho významu so sústavou osobných horských dopravných zariadení, s umelým zasnežovaním, penziónom a  príslušnými   službami. Lyžiarsky areál má dve nástupné centrá vybavené parkoviskami a službami pre návštevníkov.
o	Levočské kúpele, v súčasnosti v prestavbe,
o	Kováčová vila, navrhuje sa zvýšenie štandardu vybavenia celého autokempu.
o	chatovisko rodinných rekreačných chát Fedorkin jarok, táto lokalita sa považuje za stabilizovanú, ďalší rozvoj sa nepredpokladá avšak možné je využitie plochy nefunkčného lyžiarskeho vleku pre výstavbu rodinných rekreačných chát bez rozšírenia súčasnej vonkajšej hranice chatoviska. 

Levočské lúky (SO č. 12) Samostatná miestna časť lokalizovaná južne od jadrového mesta pri ceste II/533 a pri regionálnej železničnej trati Spišská Nová Ves – Levoča. Hlavné funkcie: bývanie – rodinné domy, zariadenia poľnohospodárskej výroby. Rozvoj funkčných zón je riešený nasledovne:

Bývanie:
o	výstavba súboru rodinných domov vidieckeho typu v lokalite východne od cesty II/533,
o	výstavba súboru rodinných domov a súboru bytových domov s osobitným štandardom.
Občianske vybavenie: navrhuje sa lokalizácia karavankempu pre migrujúcich obyvateľov o kapacite cca 80 karavanov.
Výroba: intenzifikovať využitie územia areálu bývalej Výskumnej a šlachtitelskej stanice (v súčasnosti Osivex) resp. jej severnú časť  uvolniť pre výstavbu rodinných domov.
Súhrnný prehľad súčasného a navrhovaného funkčného členenia zastavaného územia podľa miestnych častí je uvedený v nasledujúcich tabuľkách.

Mesto Levoča
Funkčná plocha	Súčasný stav (13 873 obyv.)	Navrhovaný stav (15 893 obyv.)	
	Výmera      v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	Výmera  v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	
Obytné územie	164,49	48,10	84,33	266,60	238,50	47,33	67,22	148,77	
Zmiešané územie	1,70	0,50	8160,59	1,25	6,00	1,20	2666,60	3,75	
Výrobné územie	50,25	14,70	276,08	36,22	71,05	14,09	225,36	43,75	
Rekreačné územie	12,23	3,58	1134,34	8,82	19,93	3,93	800,20	12,52	
Krajinná štruktúra	48,73	14,24	284,69	35,13	72,72	14,44	220,08	45,18	
Dopravné plochy	54,51	15,94	254,50	39,29	79,31	15,75	202,53	49,37	
Ostané plochy (vodné a nezaradené)	10,06	2,94	1379,02	7,25	16,48	3,26	970,87	10,43	
Spolu zastavané územie 	341,97	100,00	40,57	246,50	503,99	100,00	35,22	317,11	
Poznámka: do zastavaného územia je započítaný Nový dvor, navrhovaný priemyselný park a diaľničné odpočívadlo, nie je započítaná diaľnica a navrhovaný lesopark. 

Závada
Funkčná plocha	Súčasný stav (52 obyv.)	Navrhovaný stav (52 obyv.)	
	Výmera      v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	Výmera  v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	
Obytné územie	0,26	1,66	200	50,00	0,26	1,66	200	50,00	
Zmiešané územie	7,41	47,32	7,02	1.425,00	7,41	47,32	7,02	1.425,00	
Výrobné územie	0	0	0	0	0	0	0	0	
Rekreačné územie	0,32	2,04	162,50	61,54	0,32	2,04	162,50	61,54	
Krajinná štruktúra	4,49	28,67	11,58	863,46	4,49	28,67	11,58	863,46	
Dopravné plochy	2,98	19,03	17,45	573,07	2,98	19,03	17,45	573,07	
Ostané plochy (vodné a nezaradené)	0,20	1,28	260,00	38,46	0,20	1,28	260,00	38,46	
Spolu zastavané územie	15,66	100,00	3,32	3.011,54	15,66	100,00	3,32	3.011,54	

Levočská Dolina
Funkčná plocha	Súčasný stav (114 obyv.)	Navrhovaný stav (248 obyv.)	
	Výmera      v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	Výmera  v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	
Obytné územie	5,45	42,06	20,91	478,07	12,37	41,94	20,04	498,79	
Zmiešané územie	0	0	0	0	0	0	0	0	
Výrobné územie (ČOV)	1,03	7,95	110,68	90,35	1,06	3,59	233,96	42,74	
Rekreačné územie	0,51	3,93	223,53	44,74	2,70	9,15	91,85	108,87	
Krajinná štruktúra	3,01	23,22	37,87	264,03	3.72	12,62	66,66	150,12	
Dopravné plochy	2,51	19,37	45,42	220,17	7,05	23,92	10,36	284,27	
Ostané plochy (vodné a nezaradené)	0,45	3,47	253,33	39,47	2,59	8,78	28,24	104,43	
Spolu zastavané územie	12,96	100,00	8,79	1.136,84	29,49	100,00	8,40	1189,11	

Levočské lúky
Funkčná plocha	Súčasný stav (327obyv.)	Navrhovaný stav (729 obyv.)	
	Výmera      v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	Výmera  v ha	Podiel v %	Obyv./ha	m2 /obyv.	
Obytné územie	3,53	24,96	92,63	107,95	10,03	39,98	75,57	132,32	
Zmiešané územie	0	0	0	0	1,90	7,57	398,95	25,06	
Výrobné územie	8,02	56,72	40,77	245,26	8,02	31,96	94,51	105,80	
Rekreačné územie	0	0	0	0	0	0	0	0	
Krajinná štruktúra	1,64	11,60	199,39	50,15	2,36	9,41	321,19	31,13	
Dopravné plochy	0,83	5,87	393,97	25,38	1,83	7,29	414,21	24,14	
Ostané plochy (vodné a nezaradené)	0,12	0,85	2.725	3,67	0,95	3,79	797,89	50,00	
Spolu zastavané územie	14,14	100,00	23,12	432,42	25,09	100,00	30,21	331,00	

Z prehľad uvedeného v predchádzajúcich tabuľkách vyplýva, že vo všetkých miestnych častiach, okrem Levočských lúk, dochádza k zníženiu intenzity využitia územia čo do hustoty trvalo bývajúceho obyvateľstva / ha zastavaného územia. V meste Levoča v dôsledku zvýšenia podielu rodinných domov oproti súčasnej štruktúre, v Levočskej Doline z dôvodu rozvoja rekreačnej funkcie. Najvýraznejšie zníženie je v Závade z dôvodu ďalšej reštruktualizácie na rekreačnú obec. Zvýšenie intenzity v Levočských lúkach je z dôvodu zvýšenie počtu trvale bývajúceho obyvateľstvo o viac ako 100 %  

2.7. NÁVRH RIEŠENIA BÝVANIA, OBČIANSKEHO VYBAVENIA, VÝROBY ŠPORTU A REKREÁCIE

2.7.1. Bývanie 
Návrh rozvoja plôch pre bývanie vychádza okrem riešenia potreby bytov pre prirodzený prírastok i z potrieb riešenia zlepšenia štandardu bývania (zvýšenia počtu bytov na 1000 obyvateľov).
  V roku 2001 bolo v obci spolu 3 831 trvale obývaných bytov, z toho 1 322 (34,5 %) v rodinných domoch. Priemerný počet bytov na 1 000 obyvateľov v roku 2001 bol 266,7 bytov na 1 000 obyvateľov.
Základné údaje o domovom a bytovom fonde podľa výsledkov sčítania v roku 2001 boli nasledovné:

Obec	

Domy spolu	Trvalo obývané domy	

Neobývané domy	

Byty spolu	Trvalo obývané byty	

Neobývané byty	
		
spolu	
z toho rodinné			
spolu	z toho v rod. domoch		
Levoča	1 737	1 477	1 254	243	4217	3 831	1 322	356	
	Návrh riešenia rozvoja plôch pre bývanie vychádza z týchto zásad:
-	dodržať kompaktnú pôdorysnú formu zastavaných území mesta a jednotlivývh miestnych častí,
-	počet navrhovaných bytov v rodinných domoch a bytových riešeiť v pomere 60 % / 40 %,
-	okrem zastavania voľných prelúk a reštruktualizácie, resp. prestavby, existujúcich záhradkárskych a chatových lokalít v okrajových častiach mesta riešiť obytnú zónu formou  nových obytných súborov s centrami základného občianského vybavenia,
-	do bilancií prírastku bytového fondu premietnuť predpokladaný odpadu bytového fondu (z dôvodu zmeny funkcie, dožitia, resp. vyvolanej asanácie) v rozsahu 1,5 % zo stavu v roku 2001.
Výpočet potreby výstavby bytov pre dosiahnutie ukazovateľa 307 b.j./1 000 obyvateľov:
Potreba bytov pre 16 922 obyv -  16,922 x 307 = 5 195 bytov
stav bytového fondu v roku 2001                    	3 851
odpad bytovéhp fondu 3 851 x 1,5 %                   - 57
stav bytového fondu znížený o odpad               3 794                            
potreba bytového fondu (307/1000 obyv.)      	5 195
deficit                                                             	1 401
navrhovaný počet bytov                                 	1 412
naviac navrhovaných bytov			   11	              

Prehľad dosiahnitrj obložnosti

Miestna časť	Počet obyvateľov	Počet bytov	Obložnosť 	
Levoča	15 893	5 716	2,78	
Závada 	52	52		
Levočská Dolina	248	73	3,39	
Levočské Lúky	719	106	6,78	
	Poznámka, obložnosť v Levočských Lúkach je ovplyvnená sociálnou skladbou obyvateľstva 
Nové obytné súbory (zóny) sú riešené v nasledovných lokalitách:
	Mesto Levoča 
Obytný súbor č. 1 Krupný jarok. Je riešený dokompletovaním sídliska Západ, na nezastavaných plochých a na území poľnohospodárskeho dvora, ktorý je vo vzťahu k blízko položenej  obytnej zóne v konfliktnej polohe . Navrhovaná stavebná štruktúra: rodinné domy a bytové domy. Za základným občianskym vybavením spáduje do centra sídliska Západ a do centra mesta. navrhované občianske vybavenie: kostol a materská škola .
Obytný súbor č. 2 Stará hrhovská cesta. Je navrhovaný v polohe východne od mesta (od ul. Pri strelnici) na členitom teréne v atraktívnom prírodnom prostredí . Navrhovaná stavebná štruktúra rodinné domy. Navrhovaná občianska vybavenosť: základné komerčné vybavenostné centrum, mateská škola a základná škola a plocha pre rekreačný šport. Do spádového okruhu navrhovanej občianskej vybavenosti je zahrnutá i plocha existujúcich rodinných domov.
Obytný súbor č. 3 Kapustníky. Je navrhovaný v nive Levočského potoka v  južnej časti mesta. Navrhovaná stavebná štruktúra rodinné domy. Za základným komerčným občianskym vybavením spáduje do navrhovaného obytného súboru Do šlichty a do centra mesta, za zariadením predškolskej výchovy  do navrhovanej   materskej školy v lokalite Predmestie.
Obytný súbor č. 4 Do šlichty. Je navrhovaný v  juhozápadnej časti mesta. Navrhovaná stavebná štruktúra rodinné domy. Navrhovaná občianska vybavenosť: základné komerčné vybavenostné centrum. Za zariadením predškolskej výchovy  spáduje do navrhovanej materskej školy v lokalite Predmestie. Po vonkajšom obvode zasatavaného územia sa navrhuje stromová ochranná zeleň za účelom dosiahnutia vyššej atraktívnosti diaľkových pohľadov na Mariánsku horu.
Obytný súbor č. 5 Plantáže. Ide o lokalitu bývalých plantáži vo východnej časti mesta. Obytný súbor rodinných domov, ktorý naväzuje na zástavbu rodinnými domami na Ovocinárskej ul. je riešený na ideálne juhovýchodne orientovaných svahoch. Navrhovaná občianska vybavenosť: základné komerčné vybavenostné centrum a materská škola. Dopravne je obytný súbor sprístupnený z Ovocinárskej ul. a novonavrhovanej cesty na Mariánsku horu.
Obytný súbor č. 4 Šadtberg. Obytný súbor je lokalizovaný na východných svahoch terénnej vyvýšeniny Štadtberg v južnej časti jadrového mesta. Navrhovaná stavebná štruktúra rodinné domy, občianska vybavenosť: základné komerčné vybavenostné centrum a plocha pre rekreačný šport. Atraktivitu lokality zvyšuje v priamom dotyku navrhovaný lesopark a výhliadková reštaurácia
Závada
I naďalej sa ponecháva funkčná štruktúra zmiešaného územia (rodinné domy, rodinné rekreačné chaty a záhradky. Výstavba mimo súčasne zastavané územia sa nenavrhuje.  
Levočská Dolina
Obytná funkcia je riešená využitím voľných nezastavaných prieluk a  rozšírením existujúcej obytnej zóny smerom na sever. Občianske vybavenie: navrhuje sa rekonštrukcia existujúceho obchodu. Za ďalšou občianskou vybavenosťou spáduje miestne časť do Levoče.
Levočské lúky
V miestnej časti sú navrhnuté dve obytné skupiny:
o	v nive Levočského potoka, navrhovaná stavebná štruktúra rodinné domy a bytové domy, 
o	v lokalite východne od cesty Spišská Nová Ves – Levoča na západne orientovanom svahu navrhovaná v lokalite Kačeľak,  stavebná štruktúra rodinné domy.
Za základným občianským vybavením bude miestna časť spádovať do mesta Levoča okrem materskej školy ktorá je tu vybudovaná.
V južnej časti levočských lúk, vzhľadom na predpokladanú migráciu pracovných síl v rámci štátov európskej únie, je navrhnutá plocha pre karavankemp (pre dočasný pobyt osôb využívajúcich obytné prívesy na predpokladanú dobu pobytu cca 6 mesiacov). 
	Územná rozloha a počet obyvateľov v jednotlivých navrhovaných obytných súboroch sú uvedené v nasledujúcej tabuľke.

	
2.7.2. Sociálna infraštruktúra a občianske vybavenie
Značná časť zariadení občianskeho vybavenia podlieha v súčasnej dobe sústavným a výrazným štrukturálnym zmenám. Vývoj a štruktúru najmä komerčnej vybavenosti riadi trh, t.j. ponuka a dopyt. Nie sú k dispozícii aktualizované urbanistické ukazovatele  pre dimenzovanie počtu účelových jednotiek v jednotlivých drohoch zariadení a nie je ujasnená celospoločenská koncepcia rozvoja, najmä v oblasti sociálnej infraštruktúry. Preto sa pri návrhu územného plánu použili okrem metodickej príručky pre obstarávateľov a spracovateľov územnoplánovacej dokumentácie „Štandardy minimálnej vybavenosti obcí“ (ďalej len ŠMV) i urbanistické ukazovatele podľa publikácie „Zásady a pravidlá územního plánování  VÚVA, URBION –1983“,  (ďalej len ZaPÚP) s predpokladaným nárastom  počtu obyvateľov na 16 922     návrhovom období do r. 2020. Za súčasný stav sú prevzaté údaje zo sčítania obyvateľstva v r. 2001 – 14 366 obyvateľov.
Výhľadový rozvoj zariadení občianskej vybavenosti je ovplyvňovaný viacerými faktormi, z ktorých medzi najvýznamnejšie patria:
-	vývoj počtu obyvateľov mesta a jeho veková skladba (školstvo, zdravotníctvo, sociálne zabezpečenie),
-	postavenie mesta v štruktúre verejnej správy a ako aktívneho centra cestovného ruchu, 
-	možnosti finančného zabezpečenia rozvojových potrieb (obce a podnikateľská sféra), 
-	vývoj reálnych príjmov obyvateľstva.
V riešenom území sú navrhované zariadenia občianskeho vybavenia, okrem niektorých najmä komerčných zariadení, koncentrované výlučne v samotnom meste Levoča, resp. v jeho centrálnej mestskej zóne. V miestnych častiach sú lokalizované tieto zariadenia občianskeho vybavenia: 
-    V Závade komerčná vybavenosť v minimálnom rozsahu. 
-	V Levočskej Doline obchod s potravinami a zariadenia súvisiace s cestovným ruchom.
-	V Levočských Lúkach Materská škola. 

2.7.2.1. Sociálna infraštruktúra 
Zmena organizačnej štruktúry školstva z hľadiska kompetencií a prevádzkovania týmito základnými subjektami: mestom, vyšším územným celkom (VÚC), cirkvou a súkromným sektorom, bude mať dopad aj na zmenu dochádzkových okruhov školských zariadení, ich dislokáciu v meste a veľkostnú štruktúru.
Levoča je sídlom špeciálnych základných a stredných škôl s nadregionálnou pôsobnosťou.

Materské školy
V roku 2002 bolo v meste 7 MŠ, kde v 18 triedach s kapacitou 450 miest sa poskytovala starostlivosť 489 deťom. V súčasnosti sú MŠ v pôsobnosti mesta a ich kapacita nárokom vyplývajúcim z počtu obyvateľov nepostačuje. 

Celková kapacita materských škôl v pôsobnosti mesta je mierne poddimenzovaná. Celkový deficit v súčasnosti je 39 miest (podľa ZaPÚP 125 miest). Najviac preťažené sú materské školy na Železničnom riadku a na Predmestí. Počet žiakov v triede je v každom zariadení 25 (podľa ŠMV má byť 20 – 25 detí/trieda).    
Návrh:
Pri vypočítaní potrebných kapacít sme v návrhu vychádzali z týchto údajov:
•	súčasný ukazovateľ			34 miest / 1000 obyv.
•	výhľadový ukazovateľ (ZaPÚP)	40 miest / 1000 obyv. – 10% (nižšia populácia) =				36 miest / 1000 obyv.
Potreba miest pre návrhové obdobie:	16 922 x 35 = 592 miest
Pri súčasnej kapacite 450 miest je potrebné vytvoriť 142 miest, navrhujú sa 4 MŠ a` 40 miest (2 triedy po 20 detí), pričom sa predpokladá aj vytvorenie malých MŠ v na báze podnikatelských a dobročinných aktivít.
	- potrebná plocha pozemku pre 1 MŠ:	40 x 35 =  1400 m2  
Lokalizácia plôch pre MŠ je navrhovaná v troch obytných súboroch: OS č. 1  Krupný jarok, OS č. 3 Stará hrhovská cesta (lokalita  Strelnica) vo väzbe na navrhovanú bytovú zástavbu, OS č. 5 Plantáže  a v prestavbovej lokalite Predmestie. 
Základné školy
V roku 2002 boli v pôsobnosti mesta 3 ZŠ s kapacitou 1770 žiakov v 63 triedach. Počet žiakov dosiahol 1842 s priemerným počtom 29,2 žiaka na 1 triedu.
 
Celková kapacita základných škôl v pôsobnosti mesta je poddimenzovaná. Celkový deficit v súčasnosti je 72 žiackych miest (podľa ZaPÚP 184 miest). Najviac vyťažená je ZŠ – Francisciho na 115%, a naopak ZŠ – Námestie Š. Kluberta má iba 84% kapacitnú vyťaženosť.
Pri vypočítaní potrebných kapacít sme v návrhu vychádzali z týchto údajov:
•	súčasný ukazovateľ			128 miest / 1000 obyv.
•	výhľadový ukazovateľ (ZaPÚP)	136 miest / 1000 obyv. – 10% (nižšia populácia) =				122,4 miest / 1000 obyv.
Potreba miest pre návrhové obdobie:	16 922 x 122,4 = 	2 071 miest
Pri súčasnej kapacite 1770 miest je potrebné vytvoriť 301 miest, pri ukazovateli 25 žiakov/trieda = 12 tried podľa ŠMV má byť 23 – 29 žiakov/trieda).
	- potrebná plocha pozemku pre ZŠ:	301 x 35 = 10 535 m2 = 1,5 ha
Plocha pre ZŠ je navrhovaná v OS č. 3 Stará hrhovská cesta (lokalita  Strelnica) spolu s areálom MŠ. 
Okrem uvedených základných škôl sú v zriaďovateľskej pôsobnosti mesta tieto školské zariadenia:

•	súčasný ukazovateľ	63 žiakov / 1000 obyv.
V zriaďovateľskej pôsobnosti mesta sa nachádzajú ďalšie tri špeciálne základné školy. Návrh neuvažuje s ich kapacitným rozširovaním z hľadiska nových rozvojových plôch.

Pre tieto dve kategórie vzdelávacích zariadení sa s novými nárokmi na  rozširenie územia v návrhu riešenia neuvažuje.
V lokalite severne od mesta pri Levočskom potoku sa navrhuje vybudovať školu v prírode o kapacite 100 žiakov, pri ukazovateli 20 žiakov/trieda je to 5 tried a príslušné vybavenostné zázemie a športoviská.    
Stredné školy 
V roku 2002 bolo v pôsobnosti VÚC 6 stredných škôl a odborných učilíšť s kapacitou denného štúdia 1 940 žiakov. V súčasnosti je počet žiakov denného štúdia 1 892 (98%). Kapacitné možnosti ubytovania na stredoškolských internátoch je 392 miest, ktoré sú využívané cca na 78%.. 

	Pri vypočítaní potrebných kapacít (bez SOU ZPM) sme v návrhu vychádzali z týchto údajov:
•	súčasný ukazovateľ			113 miest / 1000 obyv.
•	výhľadový ukazovateľ (ZaPÚP)	131 miest / 1000 obyv. – 10% (nižšia populácia) =				118 miest / 1000 obyv.
Potreba miest pre návrhové obdobie: 18 030 x 118 = 	2 127 miest
Pri súčasnej kapacite 1762 miest je potrebné vytvoriť 365 miest/25 = 15 tried
	- potrebná plocha pozemku pre SŠ:	365 x 50= 18 250 m2 = 1,8 ha
Vzhľadom na neujasnenú koncepciu stredného odborného školstva a stredného špeciálneho školstva sa v návrh ÚPN neuvažuje s rozširovaním kapacít týchto škôl pre denné štúdium.

2.7.2.2. Zdravotníctvo a sociálne zabezpečenie
Zdravotnícke zariadenia regionálneho významu v meste v súčasnosti reprezentuje:
•	NsP s kapacitou 410 lôžok s 86 lekárskymi pracoviskami 
Poliklinická časť NsP zabezpečuje preventívnu starostlivosť pre spádovú oblasť cca 30 500 obyvateľov. Spádová oblasť je odlišná v ambulantnej a lôžkovej časti.
-	Interné, detské, gynekolodicko-pôrodnické a novorodenecké oddelenie je rovnaké ako spádovosť polikliniky.
-	Chirurgické a ARO oddelenie – okres Levoča
-	Očné, ORL a neurologické oddelenie – okres Levoča, Spišská Nová Ves a Gelnica – cca 150 tisíc obyvateľov.
-	Psychiatrické a urologické oddelenie – Levoča, Spišská Nová Ves, Gelnica, Poprad a Kežmarok – cca 300 tisíc obyvateľov.
•	5 lekární s 18 pracovnými miestami
V súvislosti s pokračovaním procesu transformácie zdravotníctva sa očakáva privatizácia zdravotníckych zariadení. Dá sa predpokladať opustenie zásady rajonizácie v poskytovaní zdravotníckych služieb. Vzhľadom na prebiehajúcu transformáciu nepredpokladá sa nedostatok kapacít zariadení v  monofunkčných zdravotníckych zariadeniach a nové plochy pre túto funkciu sa nenavrhujú.     
Podľa ukazovateľov ŠMV sú nároky v zariadeniach sociálnych služieb a domovov dôchodcov v mestách vo veľkostnej kategórii 10 – 20 tisíc obyvateľov nasledovné:
Zariadenie	Potreba miest/1000 obyv.	Potrebný počet miest pre Levoču	Existujúce kapacity	Prebytok/nedostatok	
Domov sociálnych služieb	2,1 miest	36	22 bytov           x 2 obyv.= 44	8/0	
Domov dôchodcov	2,2 miest	37	0	0/37	
Domov – penzión pre dôchodcov	0,7 miest	12	0	0/12	
V oblasti zariadení sociálnej vybavenosti je v meste zriadený Dom opatrovateľskej služby s počtom 22 bytov.
Pre návrhové obdobie je potrebné vybudovať domov dôchodcov a domov – penzión pre dôchodcov o kapacitách uvedených v predchádzajúcej tabuľke. Lokalizácia týchto bytov sa predpokladá na funkčných plochách obytnej a zmiešanej funkcie, resp na plochách slúžiacich pre vojenské účely po ich uvolnení.
Pri poliklinike sa navrhuje umiestnenie verejného WC, konkrétne umietnenie bude riešené územným plánom centrálnej mestskej zóny.
  
2.7.2.3. Obchod, ubytovacie a stravovacie služby
Obchodná vybavenosť, služby a administratíva podliehajú neustálym zmenám v súvislosti s reštrukturalizáciou týchto zariadení a prechodom na trhovú ekonomiku. Z uvedeného dôvodu bola táto problematika v  prieskumoch a rozboroch analyzovaná globálne so zameraním na najvýznamnejšie zariadenia celomestského a vyššieho významu.
V množstve a štandarde obchodov, ubytovacích a stravovacích služieb sa odráža význam mesta v oblasti cestovného ruchu. Tieto zariadenia nadmiestneho významu sú koncentrované najmä v centrálnom území – v mestskom centre, ktoré je v historickom jadre (mestskej pamiatkovej rezervácii). Obchodné reťazce sú zastúpené supermarketom BILLA ktorý je lokalizovaný pri autobusovej stanici. Zariadenia miestneho významu sú lokalizované najmä v podružných centrách obytných okrskov, v sídliskách Západ a Pri prameni. 

Prehľad najvýznamnejších ubytovacích a stravovacích zariadení:
P. 	Názov zariadenia	Lokalita 	Kapacita v počte:	
č.			lôžok	stoličiek	
1 	hotel Arkáda	Levoča 	43+8	85	
2	Hotel Barbakan	Levoča 	30+6	80	
3	Hotel Satel 	Levoča 	45	139	
4	Hotel Faix	Levoča 	56	110	
5	Penzión Texon	Levoča 	42	100	
6	Penzión Maja	Levoča 	11	11	
7	Penzión pri Košickej bráne	Levoča 	12	12	
8	Penzión U leva	Levoča	21		
9	ATC Levočská Dolina	Kováčova vila	108 z toho 60 sezónne	110	
10 	Chata Javorinka, Spoločenský dom 	Závada 	58	58	
11	Chata Správy účelových zariadení mesta Levoča	Levočská Dolina	20	20	
12	Spolu 		460 z toho 60 sezónne	725	
Okrem uvedených lôžkových kapacít je poskytované ubytovanie v súkromí v počte cca 80 lôžok.
Pri riešení tejto kategórie občianskej vybavenosti sa vychádza zo širšej škály funkčného zónovania územia mesta. Vzhľadom na vyššie uvedené skutočnosti kapacitné potreby mesta v tejto kategórii občianskeho vybavenia nie sú v  riešení špecifikované. Ich umiestnenie v jednotlivých funkčných zónach riešeného územia je usmerňované záväznými regulatívami funkčného využívania územia.
Do tejto kategórie občianského vybavenia patrí i diaľničné odpočívadlo projektované v súvislosti s pripravovanou diaľnicou D1.  

2.7.2.4. Kultúrne vybavenie a sakrálne stavby
Tieto zariadenia sú koncentrované v historickom jadre. Odrážajú význam a špecifičnosť mesta v oblasti špeciálneho školstva, sakrálnych stavieb,  kultúrneho bohatstva a dedičstva ako aj v oblasti poznávacieho turizmu a kapacitne vyhovujú aj v návrhovom období. 

Zariadenia kultúry 
P.č. 	Zariadenie 	Lokalizácia 	Kapacita 	
1	Mestské divadlo, kultúrne centrum	v MPR	394 sedadiel	
2	Knižnica, kino a mestské informačné centrum	v MPR	27.800 zväzkov	
3	Slovenská knižnica pre nevidiacich M. Hrebendu		4.314 zväzkov  	
4	Slovenská knižnica pre nevidiacich a slabozrakých	v MPR	23.471 zväzkov	
5	Štátny oblastný archív	v MPR		
6	Kino Úsmev	v MPR	353 stoličiek	
7	Múzeum školstva a pedagogiky			
8	Spišské oblastné múzeum	v MPR		
9	Radnica – múzeum	v MPR		
10	Dom majstra Pavla – múzeum	v MPR		

Kostoly 
P.č. 	Pomenovanie 	Lokalizácia 	
1	Bazilika Panny Márie (Pútnický kostol) 	Mariánskej hora	
2	Kostol sv. Jakuba	MPR	
3	Gymnaziálny kostol sv. Ladislava 	MPR	
4	Pravoslávny chrám sv. Cyrila a Metoda 	MPR	
5	Evanjelický kostol 	MPR	
6	Gréckokatolícky Chrám	MPR	
7	Kostol a kláštor minoritov sv. Ducha	MPR	
8	Kostol sv. Anny	Závada	
V ÚPN je uvažované v lokalite sídliska Západ s výstavbou nového kostola v lokalite a v plošnom rozsahu podľa vypracovanej zastavovacej štúdie sídliska Sever. 
Na území mesta sa nachádzajú tri farské úrady: rímskokatolícky, pravoslávny a evanjelický a. v. 
Mariánska hora je známym pútnickým miestom v ktorom sa okrem hlavnej púte konajú rôzne cirkevné podujatia počas celého roka. Miesto je intenzívne navštevované aj mimo organizovaných podujatí. Mariánska hora je prístupná okrem peších aj pre osobné autá a autobusy pre ktoré je vybudované parkovisko.
Cintoríny 
P.č. 	Pomenovanie 	Lokalizácia 	
1	Mestský cintorín	Levoča 	
2	Evanjelický cintorín	Levoča 	
3	Židovský cintorín (nie je živý) 	Levoča 	
4	Miestny cintorín	Závada	
5	Miestny cintorín 	Levočská Dolina	
ÚPN navrhuje plochu pre rozšírenie existujúceho cintorína s novým vstupným areálom s príslušnou vybavenosťou, službami a parkoviskom. Navrhovaná plocha na rozšírenie 2,3 ha kryje teoretickú plošnú požiadavku mesta pre dĺhodobý  výhľad. Z rozšírením plôch cintorínov v jednotlivých miestnych častiach sa neuvažuje.

2.7.2.5. Peňažníctvo a verejná administratíva
Významnejšie peňažné inštitúcie lokalizované na území mesta: Všeobecná úverová banka, Slovenská sporiteľňa, Poľnobanka, UNIBANKA. 
Poisťovne: Sidéria a Vzájomná životná poisťovňa.
Významnejšie inštitúcie verejnej správy: Okresný úrad, Mestský úrad, Okresné a obvodné oddelenie Policajného zboru SR, Okresný úrad práce, Mestská polícia, Pošta, Daňový úrad.
Vo väzbe na navrhované plochy určené na rozšírenie funkčných zón mesta sú riešené funkcie občianskej vybavenosti komerčného a administratívneho charakteru v rámci vyššej občianskej vybavenosti na plochách určených na prestavbu (Predmestie, kasárne). Jednotlivé druhy týchto zariadení vyplynú z požiadaviek a potrieb verejnej a podnikateľskej administratívy. Pre túto kategóriu občianského vybavenie sú uvažované plochy v lokalitách Predmestie (3,5+0,8ha) a na ploche navrhovanej pre lokalizáciu supermarketu v juhozápadnej časti riešeného územia(3,3 ha).

2.7.2.6. Telovýchova a šport
Hlavné zariadenia telovýchovy a športu sú sústredené v jadrovom meste do týchto dvoch areálov:
•	Mestský športový areál na ulici Športovcov, v ktorom sú vybudované tieto zariadenia:
-	futbalový štadión ŠK Slovan s atletickou dráhou,
-	športová hala,
-	zimný štadión,
-	hádzanárske ihrisko.
•	Športový areál na Potočnej ulici, v ktorom sú vybudované tieto zariadenia:
-	tenisový areál,
-	stará mestská plaváreň (nefunkčná v dezolátnom stavebno-technickom stave).
Okrem uvedených zariadení je na ulici Pri strelnici vybudovaná strelnica, kynologický klub a cvičisko.
Vzhľadom na stiesnené územné podmienky v  existujúcom mestskom športovom areáli a jeho nevyhovujúcu polohu vo funkčnej štruktúre mesta  navrhuje sa výstavba nového športového areálu v severnej časti mesta pri Levočskom potoku. V tomto areáli ktorý je lokalizovaný na severnom okraji sídla pozdĺž cesty smerom na Levočskú Dolinu sa navrhujú tieto zariadenia:
-    futbalový štadión s tribúnou pre 2 000 divákov
-	krytý zimný štadión s hľadiskom pre 2 000 divákov
-	krytá plaváreň s 33 m bazénom,
-	tenisové kurty,
-	drobné ihriská s príslušnou obslužnou vybavenosťou,
-	strelnica a kynologické cvičisko.
Športový areál na Potočnej ul. sa navrhuje na rekonštrukciu so zameraním hlavne na tenis. 
Plochy pre rekreačné športovanie sú riešené v obytných súboroch č. 2 Stará hrhovská cesta a č. ž Štadtberg.  

2.7.3. Výroba
2.7.3.1. Ťažba nerastných surovín
V katastrálnom území mesta Levoča sa nenachádzajú chránené ložiskové územia, určené podľa § 16 banského zákona a dobývacie priestory určené podľa § 27 banského zákona. Rozhodnutím zn.156/2001 zo dňa 9.8.2001 bola povolená činnosť vykonávaná banským spôsobom pri ťažbe štrkopieskov v lokalite Levoča – časť Baláš na parcelách 3910/5, 3911, 3937, 3937/4,3938, 3939/1 a 3940/1 podľa schváleného Plánu využitia ložiska štrkopieskov Baláš Levoča. 
Lokalita sa nachádza južne od mesta, západne od Nového dvora na pravom brehu Levočského potoka. Plán ťažby je potrebné skoordinovať s trasou navrhovanej preložky cesty II/533. Vyťažené priestory je nutné priebežne rekultivovať.

2.7.3.2. Poľnohospodárska výroba
V katastrálnom území mesta Levoča s výmerou 6404 hektárov poľnohospodárska pôda predstavuje 3226 ha, z toho 1752 ha predstavuje orná pôda, 1263 ha lúky a pasienky a lesná pôda predstavuje 2544 ha. V súčasnej krajinnej štruktúre dominujú lesné plochy.
V súčasnosti poľnohospodársku výrobu prevádzkuje spoločnosť Tatra Agrolev ktorá v katastrálnom území mesta Levoča a Závada obhospodaruje 1750 ha poľnohospodárskej pôdy, z toho 860 ha ornej a 93 ha trvalých trávnatých porastov. V súčasnosti sa aktívne využíva nový dvor v lokalite Nový dvor, kde je ustajnených 220 produkčných kráv – dojníc, čo predstavuje popri rastlinnej výrobe hlavný výrobný artikel tejto spoločnosti. Celková ustajňovacia kapacita je pre 400 kráv a 500 kusov ošípaných, avšak táto kapacita v súčasnosti nie je využívaná. Poľnohospodárske plochy na sever od mesta sa využívajú hlavne ako pasienky. Spoločnosť Tatra Agrolev má všetky poľnohospodárske plochy v prenájme od súkromných vlastníkov. V súčasnej dobe vyčlenil cca 300 ha pre súkromne hospodáriace osoby.
Starý hospodársky dvor lokalizovaný severne od sídliska Západ bol v súvislosti s výstavbou sídliska plánovaný už v minulosti určený na likvidáciu. Konflikt prevádzky živočíšnej výroby a a bývania pretrváva aj v súčasnej dobe. Z uvedeného dôvodu ako aj z dôvodu rozvoja obytnej zóny v tomto priestore sa navrhuje presťahovanie poľnohospodárskej výroby do Nového dvora, resp. výstavba novej farmy severne od mesta v lokalite  nad Krúpnym jarkom (v nadväznosti na pastviny) pri dodržaní hygienických ochranných pásiem v rozsahu 300 m od stavieb na ustajnenie hospodárskych zvierat. Na plochách po asanácii starého dvora  realizovať výstavbu rodinných domov.    
Ovocinársky štátny majetok bol zlikvidovaný a užívanie pozemkov prevzal súkromný podnikateľ. V súčasnosti sa prevádzkuje ríbezľový sad v lokalite Šajby.  Výskumná a šľachtiteľská stanica, ktorá sa zameriavala na šľachtenie tráv má prevádzku v útlme.

2.7.3.3. Lesné hospodárstvo
Lesná pôda v katastrálnom území predstavuje 2544 ha. Rozhodujúci podiel lesov je vo vlastníctve mesta, ktoré obhospodarujú Lesy mesta Levoča spol. s.r.o. s plochou 2417,4 ha v k. ú. Levoča. V katastri mesta Levoča podľa kategórie obhospodarujú 575 ha hospodárskych lesov, 1835 ha účelových lesov a 8 ha ochranných lesov. Veľkú časť účelových lesov tvorí mestský lesopark v Levočskej doline. Ochranné lesy tvoria iba malý podiel z celkovej výmery a sú to prevažne lesy s funkciou stabilizácie podložia na mimoriadne svahovitých terénoch. V k. ú. Závada hospodári Pozemkové spoločenstvo Závada s plochou 9,55 ha hospodárskeho lesa. Zbytkové plochy lesa, ktoré neprevzali vlastníci lesa v Závade obhospodarujú Štátne lesy s celkovou výmerou 37,62 ha. Podstatnú časť lesného pôdneho fondu tvoria lesy v Levočskom pohorí s prevahou ihličnatých lesov - až 89 % a listnaté lesy predstavujú 11 %. Všetky lesné porasty sa nachádzajú v oblasti mimoriadneho ohrozenia lesa, ktoré vyhlásil ešte Oblastný lesný úrad v Sp. Novej Vsi opatrením č. 983/95 z roku 1995.
Hospodárske zariadenia lesného hospodárstva sú lokalizované v Levočskej Doline.

2.7.3.4. Priemyselná výroba, stavebníctvo a skladové hospodárstvo
Štruktúra priemyselnej výroba v meste Levoča je rôznorodá. Mnohé výrobné, obslužné a obchodné činnosti v meste zabezpečujú v súčasnej dobe menšie firmy s počtom zamestnancov do 30. Medzi najvýznamnejšie patria Stavebná prevádzkareň s.r.o, Stavebná spoločnosť Kamega s.r.o, Stavba výrobné družstvo, Univerzál – výrobné družstvo invalidov mesta. Všeobecne možno konštatovať, že plochy priemyselných okrskov vykazujú veľmi nízku intenzitu využitia a nízky index zastavaných plôch.
Podniky priemyselnej výroby, remeselnej výroby a stavebníctva sú koncentrované najmä vo výrobných okrskoch.
Výrobný okrsok sever (pri ceste do Levočskej Doliny), ide o menej rozsiahly okrsok. Tu sú lokalizované najmä autoservisné služby, dopravná špedícia (K.I.S.), svetelná technika (BOST a MIKRA, Technické služby mesta Levoča a skládka kameniva.vzhľadom na to, že územie výrobného okrsku leží z globálneho poľadu v rekreačnom prostredí navrhuje sa funkciu výroby ďalej nerozvíjať, resp. postupne utlmovať. 
 Výrobný okrsok západ ( pri ceste do Popradu), ide o areál zameraný najmä na dopravné služby a zariadenia technickej vybavenosti mesta. Lokalizované sú tu najmä: autoservisné služby a stanica STK, Slovenská automobilová doprava, LPG – GAS, mestská čistiareň odpadových vôd a skladový areál VVaK. Vzhľadom na pohľadove exponovaný príjazd do mesta od Popradu a v územnom pláne riešený rozvoj obytnej zóny a občianskeho vybavenia navrhuje sa funkciu výroby v tomto priestore okrem plôch určených územným plánom pre malovýrobu a sklady ďalej nerozvíjať,  
Výrobný okrsok juh (pri ceste do Spišskej Novej Vsi), ide o územne najrozsiahlejší výrobný okrsok v meste. Okrem cestného napojenia je časť okrsku napojená i na železničnú vlečku. V tomto priemyselnom okrsku sú lokalizované najmä tieto podniky:  Liehovar – Liehofruct White Lady (pamiatkove chránené objekty), Pilvud, KAMEGA (stavebnomontážne a rekonštrukčné práce) a Levočské strojárne. Navrhuje zvýšiť intenzitu využitia územia novými stavbami a technológiami priemyselnej výroby, výrobných služib, stavebníctva, skladov a dopravných služieb.
Ďalší plošný rozvoj výrobného okrsku Juh sa navrhuje smerom južným. Na túto navrhovanú plochu sa budú lokalizovať výrobné zariadenia bez negatívnych vplyvov na životné prostredie.
Okrem uvedeného návrhu riešenia funkčnej zóny výroby navrhuje sa v lokalite južne od Nového dvora plocha pre priemyselný park o plošnej výmere 10,8 ha s predpokladaným počtom  400 pracovných príležitostí.  Druh priemyselnej výroby navrhuje sa orientovať na ľahký priemysel. Nevhodnými výrobnými aktivitami pre navrhovaný priemyselný park sú:
o	prvotné spracovanie surovín (huty, zlievarne, chemický priemysel, drevársky a papiernický priemysel, spracovanie ropy, hnojív, a pod.),
o	ťažká priemyselná výroba, montáž a výroba náhradných dielov,

2.7.4. Rekreácia, cestovný ruch a šport
2.7.4.1. Charakteristika rekreačného potenciálu územia
Podľa Územného plánu veľkého územného celku Prešovského kraja patrí riešené územia do spišsko-tatranskej oblasti. Územie okresu Levoča poskytuje vynikajúce predpoklady pre kultúrny a poznávací turizmus kombinovaný s agroturistikou v pohorí Levočských vrchov a Braniska. Špecifikom mesta sú známe Mariánske púte s vysokými nárokmi na parkovanie motorových vozidiel návštevníkov a organizačného zvládnutia stále sa zvyšujúceho počtu pútnikov. Rekreačný potenciál mesta Levoča je súčasťou potenciálu širšieho územia rekreačného krajinného celku Stredný Spiš, ktorý je nadregionálneho až medzinárodného významu. Súčasťou tohto rekreačného celku je i Spišský kultúrno-historický celok s ťažiskovým územím vymedzeným sídlami Levoča, Spišské Podhradie a Spišské Vlachy. Blízkosť stredísk cestovného ruchu medzinárodného významu, ako sú Vysoké Tatry či Slovenský raj, ale aj mimoriadna kumulácia historických a prírodných pamiatok v oblasti Spiša, dáva predpoklady pre úspešný rozvoj turizmu v tomto regióne.
Okrem historického bohatstva kultúrnych pamiatok medzinárodného významu má riešené územie i kvalitné a atraktívne prírodné podmienky najmä pre pobytový turizmus regionálneho a  nadregionálneho  významu a krátkodobú prímestskú rekreáciu. Prírodné podmienky Levoče a jej okolia vytvárajú podmienky pre poskytovanie tak letnej  ako aj zimnej rekreácie. Oblasť stredného Spiša a Levočské vrchy ponúkajú množstvo atraktívnych turistických a cyklistických trás prebiehajúcich riešeným územím.
Obmedzujúcim faktorom v oblasti rozvoja cestovného ruchu v lokalite Levočskej doliny je existencia Vojenského obvodu Javorina. Tento fakt zatiaľ neumožňuje rozvíjať aktivity cestovného ruchu severozápadným smerom ku Kežmarku a logicky spájať tieto významné centrá stredovekého Spiša.
 
2.7.4.2. Štruktúra rekreačných plôch a zariadení
Štruktúra rekreačných plôch a zariadení podľa významu a formy rekreácie sa v riešenom území člení na:
•	Strediská cestovného ruchu medzinárodného a nadregionálneho významu.
•	Strediská cestovného ruchu nadregionálneho významu.
•	Strediská cestovného ruchu regionálneho významu.
•	Strediská prímestskej rekreácie.
Stredisko cestovného ruchu medzinárodného a nadregionálneho významu. Do tejto kategórie je zaradené historické mesto Levoča s vyhlásenou mestskou pamiatkovou rezerváciou. Navrhuje sa rekonštrukcia ďalších budov, zvýšenie štandardu a rozšírenie štruktúry služieb pre cestovný ruch  ako aj zlepšenie sociálnej štruktúry trvale bývajúceho obyvateľstva. Cieľom je vytvorenie podmienok pre  viacdňový pobyt návštevníkov mesta a nie iba pre tranzitný turizmus. K splneniu tohoto cieľa prispeje i navrhovaná výstavba atraktívneho strediska zimných športov v Levočskej doline. Levoča má historické i geografické podmienky stať sa nástupným centrom návštevnosti do širšieho regiónu Spiša.
	V územnom pláne sa navrhuje vylúčenie dopravy z Námestia Majstra Pavla a vytvorenie pešej zóny s priamou pešou  väzbou na parkovisko autokarov na námestí a na parkovisko pre osobné autá riešené v hradobnej priekope.
 	Stredisko cestovného ruchu nadregionálneho významu. Navrhovaný rozvoj strediska zimných športov v Levočskej doline radí toto stredisko do kategórie nadregionálneho významu. Navrhovaná funkčná štruktúra strediska cestovného ruchu je založená hlavne na výstavbe areálu zjazdového lyžovania s umelým zasnežovaním. 
Ako doplňujúce pobytové funkcie je riešený penzión o kapacite 60 lôžok a 30 stoličiek a  rodinné rekreačné chaty Dopravné sprístupnenie tohto komplexu rodinných chát je vzhľadom na konfiguráciu terénu možný len cez územie Vojenského obvodu Javorina. Ďalej sa navrhuje prestavba bývalého hospodárskeho areálu Vojenských lesov a majetkov Kežmarok na rekreačný komplex „KONIARKA“.
Rozvoj cestovného ruchu a rekreácie v miestnej časti Levočská Dolina je založený okrem prírodných podmienok i na využití ubytovacích a stravovacích možností v meste Levoča a v lokalitách Levočské kúpele, Kováčova Vila a Fedorkin jarok.
    	Navrhovaný  lyžiarsky areál je riešený na severne orientovaných svahoch masívu Diablov vrch a v lokalite Trubačka. Sieť osobných horských dopravných zariadení (OHDZ) a lyžiarskych tratí vytvára ucelený a uzavretý systém umožňujúci cirkuláciu návštevníkov bez nutných výstupov. Lyžiarsky areál bude vybavený zariadením pre umelé zasnežovanie s odberom vody z existujúceho vodného diela Levoča. Pri navrhovanom počte (existujúce a navrhované) 8 OHDZ a 12 zjazdových tratí je špičková návštevnosť (obsadenie územia tratí) lyžiarskeho areálu 2 600 lyžiarov. Vrcholová stanica sedačkovej lanovky, ktorej dĺžka je 1 520 m., je navrhovaná na katastrálnom území susednej obce Úloža v lokalite Zimná hôrka. Zapojenie katastrálneho územia Úlože vyplýva z výsledkov prerokovania konceptu riešenia územného plánu mesta a z úmyslu sprístupniť atraktívny výhliadkový bodv lokalite Zimná hôrka s pohľadom na široké okolie vrátane hrebeňa Vysokých Tatier.  
Navrhované riešenie umožňuje rozvoj bežeckých lyžiarskych trás a turistických chodníkov s prepojením do oblasti Vyšných Repáš, Úlože, ale aj ďalej východným smerom ku Branisku.
Sprístupnenie lyžiarskeho areálu je riešené z dvoch nástupných bodov vybavených parkoviskami pre osobné autá a autobusy ako aj službami pre návštevníkov. Kapacity parkovísk sú dimenzované na základe prepravnej kapacity osobných horských dopravných zariadení orientovaných do jednotlivých nástupných centier ktoré sú  lokalizované takto: 
Nástupný bod č. 1 (centrum) v  miestnej časti Levočská Dolina, maximálna návštevnosť 2 150 osôb, kapacita parkoviska 19 autobusov a 280 osobných aut vrátane existujúcich parkovísk.
Nástupný bod č. 2 (východ) v lokalite východne od miestnej časti Levočská Dolina, maximálna návštevnosť 450 osôb, kapacita parkoviska 5 autobusov a 90 osobných aut.
Celková špičková návštevnosť lyžiarskeho areálu je 2 600 návštevníkov.
		Technická základňa pre údržbu OHDZ a lyžiarskych tratí (dielne a garáže pre snežné vozidlá sa navrhujú pri  súčasnom areáli Správy mestských lesov Levoča v nástupnom centre č. 1.
Okrem verejnej autobusovej dopravy navrhuje sa zaviesť pravidelnú kyvadlovú rekreačnú autobusovú dopravu z miest Levoča – dostupnosť 6 km a Spišská Nová Ves – dostupnosť 16 km.
Strediská cestovného ruchu regionálneho významu.
V tejto kategórii sú vybudované zariadenia zamerané hlavne na celoročné využitie. Strediská cestovného ruchu regionálneho významu sú vybudované v údolí Levočského potoka a sú to:
o	Závada, pôvodne samostatná obec v ktorej je zachovaná časť pôvodnej drevenej ľudovej architektúry sa v súčasnosti transformuje na rekreačnú obec. Tento vývojový trend sa navrhuje i naďalej podporovať a realizovať. Prevažná časť rodinných domov je prebudovaných na rekreačné chalupy. Vo východnej časti obce je vybudovaný lyžiarsky areál pre zjazdové lyžovanie, pre bežecké lyžovanie sú tu trasy s výhľadom do krajiny pod Braniskom a na Vysoké Tatry. Pre stavbu umelého zasnežovania zjazdových tratí je pripravený investičný zámer. Riešenie turistických a rekreačných aktivít vytvára možnosť rozvoja s prepojením do oblasti Vyšných Repáš a Úlože. 
o	Fedorkin jarok a  Kováčová vila leží v Levočskej doline severne od Levoče. Rekreačné centrum sa skladá z troch častí: Fedorkin jarok, vodná nádrž Levoča a Kováčova vila.
-	Fedorkin jarok je lokalitou rodinných chát s optimálnou intenzitou zastavania. V lokalite je vybudovaných cca 100 rodinných rekreačných chát. Lokalita je čo do veľkosti a intenzity zaťaženia územia vyvážená, preto sa považuje za stabilizovanú bez ďalšieho rozšírenia či intenzifikácie. Možné je zastavanie plochy po zrušenom lyžiarskom vleku rodinnými chatami bez prekročenia vonkajšej hranice existujúceho areálu chatoviska.   Severozápadne od tohoto chatoviska, pri Levočskom potoku,  je rozostavaná záhradkárska osada – lokalita Pri Dolinskom moste ktorej plánovaný rozsah je treba považovať za v tejto lokalite konečný.
-	Vodná nádrž Levoča na Levočskom potoku slúži letnému pobytu pri vode. Je tu vybudované prírodné kúpalisko s požičovňou športových potrieb a plážovým vybavením. Navrhuje sa dobudovanie obslužnej vybavenosti kúpaliska a zvýšenie štandardu.
-	Kováčova vila leží v susedstve Vodnej nádrže Levoča. Areál s ubytovacími, stravovacími kapacitami a autokempingom leží v lesnom prostredí. Tento komplex vhodne dopĺňa najmä ubytovacími kapacitami blízko ležiace prírodné kúpalisko na vodnej nádrži Levoča a navrhované stredisko zimných športov v Levočskej Dolina. Navrhuje sa zvýšenie štandardu služieb cestovného ruchu.
o	Odorica a Hradisko. Odorica je  súčasnosti nevyužívanou samotou ktorú sa navrhuje prebudovať na agroturistickú základňu. Lokalita leží v poľnohospodárskej krajine vhodnej pre uvedené využitie a na sieti existujúcich značených cyklistických trás Slovenského raja a stredného Spiša. Hradisko – existujúca agroturistická farma, navrhuje sa jej ďalší rozvoj a zvýšenie štandardu vybavenia.
o	Durst. Lokalita s existujúcimi rodinnými chatami. Navrhuje sa jej ďalšie rozšírenie o cca 25 – 30 rodinných chát a vytvorenie záhradkárskej osady
 
Prehľad lokalít rodinných chát a ich kapacity
P.č.	Názov lokality	Počet rodinných chát		
		existujúce	navrhované	spolu	Poznámka 	
1	Levočská Dolina	17	19		Podľa schváleného ÚPN-Z     L. Dolina	
2	Fedorkin jarok	100	0	100		
3	Durst	12	30	42		
	Spolu	129	37	166		

Strediská prímestskej rekreácie. Tejto forme rekreácie čiastočne slúžia aj vyššie vymenované strediská regionálneho významu. Hlavne sa však sem radia okrem atraktívnych častí prírodného zázemia mesta vhodných na krátkodobý pobyt, letnú a zimnú turistiku aj rozsiahle záhradkárske osady. Tie sú lokalizované vo východnej a južnej  okrajovej časti zastavaného územia mesta. 

Prehľad záhradkárskych lokalít a ich kapacity
P.č.	Názov lokality	Počet	Poznámka	
		pozemkov	chatiek		
1	Pri Dolinskom moste	30		Lokalita je rozostavaná	
2	Durst			Navrhovaná lokalita	
3	Ovocinárska ulica	53	29	Návrh na postupnú prestavbu na rodinné domy	
4	Vinica I. – III.	73	14	Návrh na prestavbu časti lokality na rodinné domy	
	Okrem uvedeného sa na riešenom území v priestore severne od miestnej časti Levočské Lúky nachádzajú rybníky Slovenského rybárskeho zväzu. Tieto slúžia pre športový rybolov.

2.7.4.3. Kúpeľné územia
V Levočskej doline medzi Kováčovou vilou a osadou Levočská Dolina ležia bývalé klimatické kúpele – Levočské kúpele. Areál je v súčasnosti v prestavbe Levočské kúpele nemajú štatút kúpeľného miesta.
Rozvoj kúpeľníctva a cestovného ruchu na báze využitia termálnych vôd Levočského bazéna bude možné konkrétnejšie riešiť na základe podrobnejších informácií o miestach výskytu ako aj fyzikálnych a chemických parametroch vody.  

2.7.4.4. Turistické a cykloturistické trasy 
	Riešeným územím prebieha niekoľko značených turistických a cykloturistických trás. Z mesta vychádzajú dve značené turistické a jedna odporúčaná cykloturistická trasa. Zelená trasa vedie smerom na sever pod Ostrú horu, modrá tiež smerom na sever k hájovni Kúty. Cykloturistická trasa vedie smerom na severozápad do obce Hradisko. Všetky uvedené trasy naväzujú na červenú značkovanú trasu, ktorá prebieha západo-východným smerom v smere obec Hradisko – Kováčova vila – obec Úloža. V roku 2003 bola otvorená sieť značených cyklistických tratí Slovenského raja a stredného Spiša ktorej severná časť prechádza riešeným územím a žlto značená trasa vbieha priamo do mesta Levoča.
Riešeným územím (Levočskou dolinou) prebieha i Spišská cyklomagistrála Kežmarok – Spišské Vlachy. Jej časť v úseku Levoča – vodná nádrž Levoča bude mať funkciu aj ako rekreačno-turistický chodník s náučnou funkciou.
	V nadväznosti na navrhovaný systém OHDZ lyžiarskeho strediska v Levočskej Doline sú navrhované pešie turistické a lyžiarske bežecké trasy ktoré zapájajú do širšieho areálu i atraktívneho územia susedných katastrov Vyšné Repáše a Úloža. Podrobnejšie viď v kapitole 2.11.4. Návrhy na prírodné turistické atraktivity.
 
2.8. VYMEDZENIE NAVRHOVANEJ HRANICE ZASTAVANÉHO ÚZEMIA
	V riešenom území bola stanovená hranica zastavaného územia k 1.1.1990 pre mesto Levoča a miestne časti Závada, Levočská Dolina a Levočské lúky. Existujúce areály SOU poľnohospodárskeho a skladov VVaK nie sú zahrnuté do súčasne zastavaného územia a preto sú súčasťou navrhovaného rozšírenia.
	V  územnom pláne navrhovaný územný rozvoj funkčných plôch si vyžaduje rozšírenie hranice zastavaného územia v týchto lokalitách:

Mesto Levoča
Poloha	Účel rozšírenia	
sever	nový športový areál s parkoviskom, obytný súbor č. 5 – Plantáže a  rozšírenie cintorína	
východ	obytný súbor č. 2 – Stará hrhovská cesta	
juh	obytný súbor č. 3 – Kapustníky , obytný súbor č. 6 – Štadtberg a občianska vybavenosť, rozšírenie výrobnej zóny, priemyselný park	
západ	časť obytného súboru č. 4 - Do šlichty, časť obytného súboru   č. 1 – Krupný jarok	

	Závada
Poloha	Účel rozšírenia	
	Zastavané územie sa nenavrhuje na rozšírenie	

	Levočská Dolina
Poloha	Účel rozšírenia	
sever	obytný súbor rodinných domov	
juhovýchod	zariadenia cestovného ruchu, parkovisko pre lyžiarsky areál a rodinné domy	
západ	zariadenia cestovného ruchu, penzión, technická vybavenosť   a športový areál	

	Levočské Lúky
Poloha	Účel rozšírenia	
východ	obytný súbor rodinných a bytových domov, ubytovacie zariadenie - karavankemp	
juh	obytný súbor rodinných domov 	
	
	Navrhované hranice zastavaného územia sú zakreslené v grafickej časti dokumentácie územného plánu. 
	
2.9. VYMEDZENIE OCHRANNÝCH PÁSIEM A CHRÁNENÝCH ÚZEMÍ
2.9.1. Ochranné pásma
	V riešenom  území  sa  nachádzajú   ochranné   pásma  ktoré obmedzujú  a regulujú ďalší územný rozvoj, funkčné využívanie plôch a výstavbu: Ochranné pásma majú v  riešenom území vymedzené viaceré javy a objekty. Početne sú najviac zastúpené líniové prvky –, cesty 22 a 110 kV vzdušné elektrické vedenia, plynovod, železnica, ČOV, hospodárske dvory poľnohospodárskych prevádzok, ale aj vodné zdroje. K stretom záujmov v území zväčša nedochádza, výrazný stret záujmov je v prípade poľnohospodárskeho dvora Tatra Agrolev na severozápadnom okraji Levoče (Nad tehelňou), ktorého ochranné pásmo zasahuje do obytnej zóny sídliska Západ.	
V riešenom území sa nachádzajú tieto ochranné pásma ktoré je potrebné pri ďalšom územnom rozvoji mesta rešpektovať:
•	Podľa osobitných predpisov:
-	Cesta I. triedy č. 18, od osi krajnej vozovky 50 m na každú stranu v úseku     mimo zastavané územie obce.
-	Cesta II. triedy č.533, od osi krajnej vozovky 25 m na každú stranu v úseku mimo zastavané územie obce.
-	Cesta III. triedy č.5333, od osi krajnej vozovky 20 m na každú stranu v úseku mimo zastavané územie obce.
-	Železničná trať 60 m od osi koľaje na každú stranu.
-	Vzdušné VN elektrické vedenia 22 kV, 10 m na každú stranu od krajného vodiča.
-	Vzdušné VVN elektrické vedenia 110 kV, 15 m na každú stranu od krajného vodiča.
-	Plynovod  VTL 20 m na každú stranu od osi plynovodu v úsekoch mimo zastavané územie obce.
-	Navrhovaná diaľnica D 1, po oboch stranách diaľnice 100 m kolmo od osi  priľahlej vozovky diaľnice.
-	Navrhovaný diaľničný privádzač (preložka cesty II. triedy č. 533) 50 m od osi krajnej vozovky na každú stranu.
-	Pásma hygienickej ochrany zdrojov pitnej vody II. Stupňa v Levočskej doline.
-	Pásma hygienickej ochrany zdrojov pitnej vody II. Stupňa severne od Závady  (2 x).
•	Ostatné ochranné pásma ktoré je potrebné pri ďalšom územnom rozvoji mesta rešpektovať:
	Levoča
-	Mestský a evanjelický cintorín 50 m od oplotenia. 
-	Čistiareň odpadových vôd 200 m.
-	Poľnohospodársky dvor (Nový dvor) 300 m od budov na ustajnenie zvierat.
-	Nový poľnohospodársky dvor v lokalite pri Krupnom jarku 300 m od budov na ustajnenie zvierat.
	Závada
-	Cintorín 100 m od oplotenia, po vybudovaní kanalizácie sa zredukuje  na  50 m.  
-	Navrhovaná čistiareň odpadových vôd 50 m.
	Levočská Dolina
-	Cintorín 100 m od oplotenia, po vybudovaní kanalizácie sa zredukuje na    50 m.
-	Vodný zdroj v zastavanom území 50 m.  
-	Navrhovaná čistiareň odpadových vôd 50 m.
	Levočské lúky
	-    Čistiareň odpadových vôd v Levočských Lúkach 50 m.
•	Chránené výseky diaľkových pohľadov:
-	v smere príjazdu od Popradu po ceste I/18,
-	od čerpacej stanice PHM na ceste I/18 na lokalitu a Plantáže a Mariánsku horu,
-	z Mariánskej hory na panorámu mesta,
-	z nám. Majstra Pavla cez Vetrovú ul. na Mariánsku horu,
-	z nám. Majstra Pavla cez ulicu pri malom župnom dome na Mariánsku horu,
-	v smere príjazdu od Spišskej Novej Vsi,
-	v smere príjazdu od Levočskej Doliny,
-	v smere od budúceho diaľničného odpočívadla,
-	v smere príjazdu po budúcej diaľnici od Popradu.
	
2.9.2. Ochrana kultúrnych pamiatok
2.9.2.1. Mestská pamiatková rezervácia a národné kultúrne pamiatky
Mestská pamiatková rezervácia Levoča bola vyhlásená Nariadením vlády Slovenskej republiky č. 596/2001 z 13.12.2001 o pamiatkových rezerváciách Bardejov, Bratislava, Kežmarok, Levoča, Prešov, Spišská Kapitula a Spišská Sobota. Hranica MPR prebieha po vonkajšej línii ulice, resp. iného identifikačného objektu, ktorý sleduje. 
Mestská pamiatková rezervácia je vyhlásená na území ktoré je  vymedzené hradobným systémom, s prevládajúcou zástavbou meštianskych domov okolo pravidelného obdĺžnikového námestia, na ktorom dominujú sakrálne objekty a budovy verejnej správy. Dominantné postavenie má kostol sv. Jakuba a radnica patriaca k najstarším a typovo najzaujímavejším objektom tohto druhu na Slovensku. 
Cieľom vyhlásenia pamiatkovej rezervácie je zabezpečiť ochranu a využívanie historických, urbanistických, architektonických, výtvarných, krajinárskych a kultúrno – spoločenských hodnôt. 
V mestskej pamiatkovej rezervácii je v Ústrednom zozname pamiatkového fondu evidovaných 317 nehnuteľných národných kultúrnych pamiatok, ktoré sú rozčlenené do 339 pamiatkových objektov.
Akákoľvek  stavebná činnosť, či zemné práce na plocha národných kultúrnych pamiatok a na nehnuteľnostiach v pamiatkovom území – MPR Levoča sú možné v zmysle § 32 pamiatkového zákona len na základe rozhodnutia Krajského pamiatkového úradu Prešov.
Hlavné zásady urbanistického riešenia mestskej pamiatkovej rezervácie:
-	rešpektovanie celistvosti takmer kompaktne zachovanej urbanistickej štruktúry pri jej súčasnom revitalizovaní,
-	zachovanie historického pôdorysu a parcelácie, vrátane hmotovo – priestorovej štruktúry dvorových krídiel a hospodárskych budov, scelenie a doplnenie uličných čiar, eliminácia jestvujúcich negatívnych stavebných zásahov,
-	zachovanie polyfunkčného charakteru domov s prevažujúcou funkciou bývania doplnenou obchodnými zariadeniami, službami a drobnými remeselníckymi prevádzkami,
-	revitalizácia stavebného fondu a vybudovanie, resp. rekonštrukcia verejného technického vybavenia,
-	lokalizácia prevádzok nenáročných na distribučnú dopravu a rozsiahle skladovacie priestory,
-	preriešenie zelene v zhode s jej historickým vývojom, jej kvality a kvantity
-	rešpektovanie dominantného postavenia historickej architektúry a fortifikačných stavieb,
-	rešpektovanie historické výškové zónovanie a zachovať konfiguráciu terénu,
-	asanácie na území MPR sú možné len. v nevyhnutných odôvodnených prípadoch.
V súčasnosti prebieha spracovanie návrhu ochranného pásma pre MPR.
Návrh riešenia územného plánu do MPR nezasahuje okrem hradobnej priekopy na severnej strane historického jadra. Z dôvodu nedostatku plôch v dostupných lokalitách sa tu navrhuje výstavba parkoviska pre osobné autá návštevníkov mesta. Parkovisko je riešené vo forme pásu s obojstranným parkovaním ktorý bude prerušovaný stromovou zeleňou s príjazdom od Bírhauzu, s odjazdom pri Košickej bráne. Obslužné zariadenia parkoviska (obsluha parkoviska a informácie, hygienické vybavenie, predaj suvenírov) budú umiestnené v stavbách ktoré sú súčasťou hradobného systému resp. v ľahkých prenosných stavbách ktorých architektúra musí zodpovedať historickému prostrediu.. Prístup na Námestie Majstra Pavla je riešený pešími komunikáciami pre ktoré sa využijú existujúce otvory v hradobnom múre.      
Historické mesto tvorí charakteristickú panorámu v krajinnom obraze. Pre  zachovanie tejto hodnoty sa v  navrhovanej priestorovej štruktúra rozvoja mesta nevytvárajú nové dominanty a prechod  exponovaných okrajových polôh zástavby do voľnej krajiny je riešený pásom stromovej vegetácie. Navrhovaná priestorová štruktúra mesta zachováva nenarušené panoramatické pohľady:
-	z Mariánskej hory a na Mariánsku horu,
-	z hlavných existujúcich a navrhovaných komunikačných prístupových smerov na panorámu historického mesta,
-	z navrhovaného diaľničného odpočívadla na panorámu historického mesta.
Chránené národné kultúrne pamiatky zapísané v Ústrednom zozname pamiatkového fondu SR (ÚZPF SR)  sú koncentrované v mestskej pamiatkovej rezervácii. Mimo územia MPR sú v riešenom území lokalizované tieto národné kultúrne pamiatky (zdroj údajov : ŠPÚ Levoča 24. 9. 2002):

Číslo ÚZPF	Obec, parcel. Číslo	Miestna časť	Názov kultúrnej pamiatky	Vlastník – správca	Dátum vyhlásenia	
Mesto Levoča	
3055/0	Levoča 1478	cintorín tj. A.v	kaplnka pohr.	Tj.a.v. zbor Vysoká 1	15.10.63	
4441/1	Levoča 
2219 – 2224,2216	Za žel. stanicou	liehovar	Liehofruct.White Lady s.r.o, Pri likérke 1	22.03.85	
3057/0	Levoča 8049	Mariánska hora	kostol	R-Kat.cirkev,
farnosť Levoča, nám. Majstra Pavla 52	15.10.63	
1264/0	Levoča 8048	Mariánska hora	plastika	R-Kat.cirkev,
farnosť Levoča, nám. Majstra. Pavla 52	15.10.63	
1605/0	Levoča 3369
	cintorín	pomník padlých	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
1609/0	Levoča 3369
	Cintorín	pomník padlých	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
3056/1	Levoča 3369
	cintorín	náhrobník	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
3056/2	Levoča 1477
Probstnerova cesta	cintorín
tj. A. v.	náhrobník	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
3056/3	Levoča 1477
Probstnerova cesta	cintorín
tj. A. v.	náhrobník	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
3056/4	Levoča 1477
Probstnerova cesta	cintorín
tj. A. v.	náhrobník	Mesto Levoča
nám. Majstra Pavla 4	15.10.63	
3058/1	Levoča 1102,1104,1105
Probstnerova cesta	nemocnica	solitér	Nemocnica s poliklinikou	15.10.63	
3058/2	Levoča 1112,
Probstnerova cesta	nemocnica	pavilón	Nemocnica s poliklinikou	15.10.63	
4485/0	Levoča nám. Štefana Kluberta 1167	Levoča	budova administratív
bývalý Krajský súd	Nemocnica s poliklinikou	15.10.63	
4486/0	Levoča nám. Štefana Kluberta 3264	Levoča	škola
bývalá štátna reálka	SR- Okresný úrad v Levoči	22.03.85	

Číslo ÚZPF	Obec, parcel. Číslo	Miestna časť	Názov kultúrnej pamiatky	Vlastník – správca	Dátum vyhlásenia	
Obec Závada	
11068/1-4	Závada č. 5
č. parc. 48,49	úsadlosť/ ľudový dom, maštaľ ,stodola, sýpka	Urda Miroslav a Bronislava	R 2002	

2.9.2.2.  Archeologické lokality
Na území katastra mesta Levoča je hustá sieť archeologických lokalít, ktoré sú datované do paleolitu, neolitu, eneolitu, doby bronzovej, železnej, rímskej, veľkomoravskej  (9. – 10. storočie ), stredoveku a novoveku. Mnohé z lokalít majú nadregionálny význam, iné sú kľúčovými pre historický vývin Levoče. Je pravdepodobné, že pri stavebnej činnosti môže dôjsť k ich porušeniu. Podľa prípravných prác – Územný plán mesta Levoča (2001) sú v riešenom území tieto archeologické lokality: vojenské cvičisko, kostol sv.  Mikuláša s osadou, Červená chyžka, Podkova, bývalá južná brána, Košická ulica, Hradisko z doby bronzovej severne od Mariánskej hory.
V súvislosti s rozvojom mesta môže dôjsť k zisteniu archeologického nálezu.  V prípade zistenia archeologického nálezu je nutné ohlásiť nález Krajskému pamiatkovému úradu Prešov. O nevyhnutnosti vykonať záchranný archeologický výskum rozhoduje príslušný pamiatkový úrad.
	
2.10. RIEŠENIE ZÁUJMOV OBRANY ŠTÁTU, OCHRANY PRED POŽIARMI  A OCHRANY PRED POVODŇAMI
2.10.1. Riešenie záujmov obrany štátu
Katastrálne územie mesta Levoča na severe susedí s vojenským obvodom Javorina. Návrh riešenia územného plánu zasahuje do okrajovej časti územia vojenského obvodu v miestnej časti Levočská Dolina. Ide o tieto stavby:
-	vodojem pre zásobovanie miestnej časti vodou ktorý je lokalizovaný na hranici vojenského obvodu v severnej časti osady,
-	prístupová komunikácia pre sprístupnenie navrhovaného penziónu a rodinných chát v lokalite nad miestnym cintorínom, komunikácia naväzuje na existujúcu prístupovú cestu vedúcu do lesnej škôlky v lokalite severne od miestnej časti.
Plánované aktivity zasahujúce do Vojenského obvodu Javorina budú realizované až po jeho zrušení. 
V zastavanom území mesta sa nachádza areál kasární. V územnom pláne sa navrhuje zmena funkčného využitia tohto areálu pre účely sociálne, zdravotnícke, alebo výchovno – vzdelávacie. 
Pri príprave a realizácii líniových stavieb zasahujúcich do pozemkov Ministerstva obrany Slovenskej republiky je potrebné postupovať v zmysle platnej legislatívy.

2.10.2. Riešenie civilnej ochrany obyvateľstva
Z jednotlivých zastavaných častí v riešenom území má vypracovaný plán ukrytia iba mesto Levoča.
Podľa vyhlášky MV SR č. 202/2002 je potrebné zabezpečiť ukrytie obyvateľstva v územných obvodoch okresov pre kategóriu riešenej obce v takto:
-	v odolných úkrytoch pre zamestnancov vymenovaných vo vyhláške MV SR č. 202/2002 § 2,
-	v plynotesných úkrytoch alebo jednoduchých úkrytoch budovaných svojpomocne v objektoch poskytujúcich služby obyvateľstvu pre zamestnancov,  
-	v plynotesných úkrytoch alebo jednoduchých úkrytoch budovaných svojpomocne v bytových domoch,
-	v  jednoduchých úkrytoch budovaných svojpomocne v rodinných domoch    
Vzhľadom na to, že územný plán mesta rieši rozvojové funkčné plochy mesta bez znázornenia jednotlivých stavieb budú požiadavky na ochranné stavby civilnej ochrany obyvateľstva predmetom podrobného riešenia jednotlivých funkčných zón formou územných plánov zón, alebo urbanistických štúdií zón v ktorých bude znázornená i objektová skladba riešeného územia.

2.10.3. Riešenie ochrany pred požiarmi   
	V  územnm pláne mesta je navrhnutý základný komunikačný systém mesta po prístupové komunikácie funkčnej triedy C-3 a dôležité účelové cesty. Prístupové komunikácie budú predmetom riešenia podrobnejšej územnoplánovacej dokumentácie alebo projektovej dokumentácie stavieb. Potreba vody a navrhovaná vodovodná sieť je dimenzovaná i pre požiarnu vodu (viď kapitolu zásobovanie pitnou vodou).

2.10.4. Riešenie ochrany pred povodňami
	Viď kapitolu 2.13.2.1. Vodné toky a nádrže
		
	2.11. NÁVRH OCHRANY PRÍRODY A TVORBY KRAJINY
2.11.1. Chránené územia prírody
	Chránený areál Uhliská vyhlásená v roku 1974 sa navrhuje na zrušenie z dôvodu pominutia dôvodu ochrany. Do chráneného územia NATURA 2000 boli v riešenom území zaradené porasty v okolí Levoče a pod názvom Dubiny pri Levoči (SKUEV 0110).      
Dlhodobo sú v katastrálnom území Levoče navrhované na ochranu v rôznych kategóriách viaceré prírodné objekty a územia. Ide o komplex lesov Kráľovec – Prostredný vrch, pôvodne navrhované ako štátna prírodná rezervácia, kde z hľadiska súčasnej legislatívy bolo navrhnuté rozdelenie na dve samostatné územia. Oblasť nenarušených porastov mala byť vyhlásená ako prírodná rezervácia, oblasť porastov, ktoré sú rozpracované prevodovými prvkami, bola z dôvodu vyžadovania ďalších nevyhnutných zásahov navrhnutá na vyhlásenie ako chránený areál. Ako chránený areál je navrhované územie lokality Kinwald (južný výbežok lesného komplexu Lúč). V kategórii chránený prírodný výtvor, dnes prírodná pamiatka, sú navrhované toky Bicíra a Levočského potoka. Na ich sútoku v širšej oblasti rybníkov je navrhovaný chránený areál, ktorého návrh je výsledkom diplomovej práce. Územie lokality Hrádok bolo pôvodne navrhované ako chránené nálezisko, neskôr ako prírodná rezervácia. Tento návrh je potrebné z hľadiska súčasného ponímania podmienok ochrany prehodnotiť a ďalej navrhovať v kategórii chránený areál. Návrhy vznikali na pôde štátnej ochrany prírody postupne od polovice osemdesiatych rokov minulého storočia, väčšia časť z nich už mala spracované aj konkrétne návrhy s presným vymedzením územia a vyjadrením vlastníkov, avšak k ich vyhláseniu z rôznych dôvodov nikdy nedošlo. Návrhy všetkých území okrem Chráneného areálu Levočské rybníky sú súčasťou environmentálneho akčného programu bývalého okresu Spišská Nová Ves, navrhované územia Hrádok, Levočský potok a Bicír preberá aj VÚC Prešovského kraja.
Významným nástrojom ochrany prírody je v zmysle zákona NR SR č. 543/2002 Z. z. o ochrane prírody a krajiny ochrana významných krajinných prvkov, ktoré v kategórii chránený krajinný prvok s druhým až piatym stupňom ochrany môže vyhlásiť okresný úrad. Táto ochrana je potrebná najmä v poľnohospodárskej krajine, kde sa ukazuje byť bezproblémovým spôsobom zachovania jednotlivých krajinárskych štruktúr a ich súborov a môže byť aj prínosom pre užívateľa územia. V grafickej časti územného plánu sú označené územia, pre ktoré je potrebné postupne spracovať a zabezpečiť návrhy takejto ochrany. Ide o územia a ich časti, v KEP označené ako ekologicky významné segmenty 1. Levočský potok, 17. Ruskinovský chodník, 23. Durst, 26. Nad starou hrhovskou cestou, 28. Krupný potok, 29. Údolie Krupného potoka, 30. Končistý jarok, 32., 35. Hušták, 36., 42. Buková, 56. Šibeník – Anjelský vŕšok – Na Danišovský chodník, 57. Stará Levoča, 58. Capkova dolka.
Sumár biotopov je uvedený v nasledovnom prehľade, (číslovanie je v súlade   s výkresom č. 7 – výkres ochrany prírody a krajiny):
1. E/N/-,2. N/E, 3. E/N, 4. - 9. E/N/-,10. E/N/-,11. E/-, 12. E/N, 13. E/-,14. E, 15. N/-, 16. E/-, 17. -/E, 18. E/-, 19. E/N, 19. E/N, 20. E/-, 21. E/-, 22. E, 23. E/N/-, 24. (E),  25. E/-, 26. E/-, 27. -/E, 28. E/N, 29. E/-, 30. E/N, 31. E/-, 32. E, 33. N/-, 34. Nú-,     35. E/N/-, 36. N/E, 37. E/N, 38. E/N/-, 39. Eú-, 40. -/N, 41. -/E, 42. -, 43. E/-, 44. E, 45. E, 46. E, 47  E/-, 48. -/E, 49. (E)/-, 50. E/-, 51. -/N, 52. -/N, 53. E/-, 54. E, 55. E, 
56. E/-, 57. E/-, 58. E/-, 59. E/N, 60. N/-, 61. E/-, 62. E/-, 63. E/-.

	Vysvetlivky: E - biotop európskeho významu, N - biotop národného významu
	prevažujúci je biotop uvedený v čitateli 

2.11.2. Návrh na tvorbu krajiny
Nie všetky z návrhov na revitalizáciu krajiny, uvedené v KEP, svojim dosahom vplývajú na krajinný ráz. Najvýznamnejšou v tomto smere je navrhovaná výsadba drevinovej zelene na plochách mimo lesa v poľnohospodárskej krajine (1.1.), ktorá je koncentrovaná najmä v juhozápadnej časti katastra na plochách s absenciou prirodzených štruktúr krajiny a zelene. Tu je potrebné vytvárať podmienky pre rozčlenenie krajiny postupnou výsadbou zelene okolo poľných ciest, potokov, na hraniciach jednotlivých blokov poľnohospodárskej pôdy  a v prípade ohrozených svahov aj v blokoch samotných, zabezpečiť zatrávnenie ohrozených plôch oráčin, tvorbu zasakovacích trávnych pásov a ochranných trávnych pásov okolo vodných tokov (1.3), čo je pre stabilizáciu krajinného obrazu rovnako dôležité, ako výsadba zelene. Vzhľadom na charakter krajiny sa táto činnosť nenavrhuje na rozsiahlych plochách, ide skôr o dotvorenie a prepojenie tých častí poľnohospodárskej krajiny, v ktorých sa zachoval dostatok štruktúr po niekdajšom obhospodarovaní. Veľký význam nielen pri formovaní vzhľadu krajiny majú aj doteraz nerealizované navrhované izolačné výsadby na okrajoch intravilánu i mimo neho (najmä okolo objektov poľnohospodárskej a priemyselnej výroby).
Osobitnú pozornosť v tomto smere je potrebné venovať plánovanej diaľnici v súvislosti s technickými a biologickými opatreniami pri jej realizácii. Sú tu dva druhy problémov, ktoré vyplývajú z realizácie takého diela v slovenských podmienkach. Pri výstavbe je zničená veľká časť územia mimo vlastného telesa diaľnice, pričom sú likvidované aj krajinné štruktúry, hoci zo zahraničia je zrejmé, že pri výstavbe takejto stavby je pri dobrej organizácii práce potrebný zlomok územia oproti u nás využívaným plochám. Tento aspekt je zvlášť výrazný práve v katastri Levoče, nakoľko trasa diaľnice je vedená značne členitým terénom, v ktorom bude tendencia vyrovnávania povrchu, úprav tokov a odstraňovania zelene vo veľkých vzdialenostiach od diaľnice. Ďalším problémom je následné začlenenie diaľnice do krajiny a eliminácia jej nepriaznivých vplyvov, čo je často nedostatočné a nie je v súlade s prirodzeným výskytom mimolesnej zelene v území. Pri ozeleňovaní plôch okolo diaľnice sú používané cudzokrajné alebo nepôvodné domáce druhy drevín a uniformné, málo pestré trávne zmesi, nevyhovujúce daným stanovištným podmienkam. Tomuto treba pri výstavbe diaľnice zabrániť, na ozelenenie (1.1.) je potrebné využívať domáce druhy drevín a najmä dreviny regionálne sa vyskytujúce, príp. z regionálnych zdrojov. Výsadby by nemali byť geometrické, pravidelné, ako je zvykom, ale skôr hlúčikovitého až skupinového charakteru, treba pri nich využívať konfiguráciu terénu a na vhodných miestach nadväzovať na okolitý nenarušený reliéf. Teleso diaľnice by sa do veľkej miery malo začleniť do územia ako jeho prirodzená súčasť, zapadnúť do ekologických väzieb, nemalo by byť takým cudzorodým prvkom, ako je to na iných doteraz realizovaných úsekoch slovenských diaľníc.
Z ďalších opatrení sú pomerne dôležité opatrenia na tokoch (1.2.), ktoré do značnej miery vytvárajú obraz krajiny najmä vďaka brehovým porastom. Tieto je potrebné na regulovaných častiach tokov vytvárať výsadbou a podporou prirodzeného náletu aspoň po jednej strane toku tak, aby bol zabezpečený prístup k toku pre správcu na vykonávanie nevyhnutných prác pri údržbe profilov. Vhodnú stranu je možné vyberať aj na základe smeru toku tak, aby po odrastení výsadieb bol čo najmenej tienený priľahlý poľnohospodársky pôdny fond a tým obmedzované jeho využívanie. Ako v prípade všetkých výsadieb aj tu je potrebné dbať na to, aby boli použité výlučne domáce druhy drevín s preferenciou regionálne sa vyskytujúcich (jelša sivá – jelša lepkavá). V žiadnom prípade by už nemalo dôjsť k výsadbe nepôvodných klonov topoľov, ktorých odstraňovanie z brehov tokov v súčasnosti prebieha.
V návrhu územného plánu okrem výsadby domácich druhov drevín a krovín sa navrhuje i výsadba izolačnej zelene po obvode obytného súboru Do Šlichty, výsadba líniovej zelene po oboch stranách nového prieťahu cesty II. triedy č. 533. Pre zvýšenie ekologickej stability poľnohospodárskej krajiny v južnej časti mesta a zvýšenia podielu plôch zelene v meste sa navrhuje rozšírenie zelených plôch v lokalite Šíspľac a výsadba lesoparku na západných svahoch lokality Štadtberg.   

2.11.3. Návrh na úpravu existujúceho RÚSES
Riešené územie bolo zahrnuté do Regionálneho ÚSES okresu Spišská Nová Ves (1995), ide však o málo reálny materiál, ktorý je potrebné konfrontovať s inými materiálmi a reálnym stavom priamo v území. V RÚSES uvádzané analýzy nezodpovedajú skutočnému stavu poznania a reálnemu stavu územia. V RÚSES vymedzené regionálne prvky ÚSES sú zachytené v KEP v prílohe Alternatívny ekologický výber. Na regionálnej úrovni bolo územie z hľadiska ÚSES aspoň čiastočne spracované v ďalších dvoch materiáloch, ktoré funkciu regionálnych biocentier v katastri Levoče prisudzujú komplexu lesov Kráľovec – Prostredný vrch, komplexu poľnohospodárskej krajiny v oblasti Šibeník – Anjelský vrch – Stará Levoča – Capkova dolka, južnému výbežku lesného komplexu Lúč, lesnému komplexu Kačelák a potoku Bicír v oblasti geomorfologickej jednotky Levočské vrchy. Funkciu regionálnych biokoridorov majú toky Bicíra a Levočského potoka, terestrické koridory prebiehajú južným okrajom dubín východne od Mariánskej hory, úpätím Mariánskej hory a údolím Končistého potoka, dolinou Hušták, severným okrajom lesného komplexu Lúč a údolím Levočského potoka medzi Capkovou dolkou a južným výbežkom Lúča (Kinwald).
Do biokoridoru Šibeník – Anjelský vrch – Stará Levoča – Capkova dolka zasahuje navrhovaná trasa diaľnice D1. Pre zmiernenie nepriaznivých dopadov tejto stavby na územný systém ekologickej stability bola zvolená trasa diaľnice v tunelovom variante.    
Na lokálnej úrovni nebol ÚSES projektovaný, avšak na základe predbežného zhodnotenia a dlhodobého poznania územia môžeme v území situovať niektoré jeho prvky. Charakter regionálnych biocentier majú lokality Prostredný vrch – Kráľovec (lokality č. 37, 38), Hrádok (č. 55), Žompy (č. 50), poľnohospodárska krajina západne od Odorice (č. 54 – 58) a horná časť nivy Bicíra, ktorý je zároveň súčasťou reálneho regionálneho biokoridoru. Z hľadiska posudzovania výberu území do siete NATURA 2000 je potrebné medzi regionálne biocentrá zaradiť popri lokalite Kráľovec – Prostredný vrch aj ostatné plochy tohto územia. Z hľadiska súčasného stavu lesných porastov a ich sprístupnenia možno ako regionálne biocentrum vyčleniť len časť lesného komplexu Kačelák najmä v jeho južnej a východnej časti mimo riešené katastrálne územie. Medzi miestne biocentrá môžeme zaradiť všetky ostatné plochy vyznačených lesných porastov a poľnohospodárskej krajiny, v ktorej je zároveň značné množstvo plôch ostatných prvkov ÚSES, ako sú genofondové plochy, interakčné prvky a prvky ochrany zložiek krajiny. Regionálny biokoridor predstavuje spomínaný Bicír, Levočský potok, nespojitý terestrický regionálny až nadregionálny biokoridor prebieha v širšom priestore na styku Hornádskej kotliny a Levočských vrchov, reálne môžeme doň v posudzovanom území zahrnúť lokality č. 18 – 21, 24 – 26, 53, 55. Všetky ostatné toky okrem toho, že sú súčasťami biocentier, majú aj výraznú funkciu biokoridorov na miestnej úrovni.
V prípade nutnosti realizácie protipovodňovej úpravy dielčich úsekov Levočského potoka je potrebné rešpektovať biokoridor potoka a realizovať zemnú sypanú hrádzu.

2.11.4. Návrhy na prírodné turistické atraktivity
V okolí Levoče je dostatok prírodných atraktivít, ktoré by mohli byť zaujímavé z hľadiska turistického a rekreačného využitia územia. Územím sú vedené trasy viacerých turistických značkovaných chodníkov a cykloturistických trás. Červená značka Hradisko – Oľšavica prechádza územím cez Zbojnícku lúku, Uhliská, Kováčovu vilu a Kúty smerom na Zimnú hôrku, zelená značka spája Zbojnícku lúku s Levočou a modrá Kúty s Levočou, žltá prepája Kováčovu vilu s Mariánskou horou a Závadu s Krúžkom. Cykloturistická trasa je vedená po Starej kežmarskej ceste (v oblasti lesného komplexu Prostredný vrch je v teréne vyznačená mimo mapovej trasy!) a zo Závady do Vyšných Repáš, novšie je vyznačená aj cykloturistická magistrála Spišská Nová Ves – Spišské Podhradie, ktorej časť prechádza južným okrajom katastra. Významné biotopy európskeho významu v alúviu Levočského potoka a Dubiny pri Levoči (NATURA) budú prezentované na rekreačno-turistickom chodníku s náučnou funkciou v úseku Levoča – vodná nádrž Levoča, ktorý bude súčasťou uvedenej cyklomagistrály. Zo Závady na Kúty cez Krúžok je vyznačená lyžiarska bežecká trasa. Cesta E18 slúži ako tzv. Gotická cesta na propagáciu gotických pamiatok na Spiši. V katastri Levoče a Závady sa nachádza viacero sakrálnych objektov (kríže, božie muky, kaplnky). Významným kultúrno-historickým objektom je aj cirkevný komplex Mariánskej hory. V Závade sa nachádzajú zachovalé objekty ľudovej architektúry. 
Osobitnú pozornosť si zasluhujú významné vyhliadkové body, ktoré v okolí Levoče poskytujú veľmi pekné pohľady na historickú časť mesta a jeho okolie, ale aj ďalšie esteticky hodnotné výrezy krajiny v katastri i širokom okolí. Tieto miesta boli identifikované na existujúcich komunikáciách, sprístupnených turistickými značkami, ale i mimo nich. 
Popri doterajšom turisticko-rekreačnom využití územia je aj preto navrhnuté zriadenie nenáročných vychádzkových trás na území katastra s pokračovaním mimo neho, ktoré môžu slúžiť pre obyvateľov mesta a jeho návštevníkov, ale aj žiakov školy a pod. Tieto trasy sú vedené po existujúcich komunikáciách (poľné, lesné cesty), je potrebné v teréne ich jednoduchým spôsobom zviditeľniť (označiť) a spracovať k nim nenáročných tlačených sprievodcov. Mnoho obyvateľov mesta, mládež nevynímajúc, nevie o prírodných a historických hodnotách v meste a jeho širšom okolí a ich zviditeľnenie môže popri nesporných historických a architektonických atraktivitách žiadúco zdržať aj návštevníkov. 
Bez ohľadu na doterajší stav lesoparku je potrebné naďalej rátať s jeho budovaním a rozvojom. Nemusí to byť intenzívny rozvoj, spojený s budovaním zariadení, ktorý je málo efektívny vzhľadom k ich vandalskému poškodzovaniu, skôr by sa mal venovať realizácii dlhodobejších opatrení v oblasti obnovno-výchovných zásahov zo strany lesného hospodárstva. Lesopark a jeho navrhované rozšírenie je potrebné budovať pre ľudí, ktorí oň majú záujem, nevnucovať ho tým, ktorí oň záujem nemajú. Znamená to predovšetkým možnosť individuálnej informovanosti o hodnotách formou nenáročných tlačovín, možnosť individuálnej, príp. skupinovej usmernenej turistiky a relaxačných vychádzok, príp. aj posedení v nenáročne upravenom prostredí. Je potrebné intenzívne budovať radšej menšiu časť plochy, ale dôslednosťou ľudí privyknúť na existenciu lesoparku.

2.12. NÁVRH VEREJNÉHO DOPRAVNÉHO A TECHNICKÉHO VYBAVENIA
2.12.1. Doprava a dopravné zariadenia
2.12.1.1. Cestná doprava
a.	Širšie dopravné náväznosti – koncepcia nadradenej cestnej siete
Mesto Levoča je na celoštátnu cestnú sieť napojené prostredníctvom cesty     I. triedy č. 18 - Žilina – Poprad – Levoča – Prešov – Michalovce. Tento cestný ťah tvorí súčasť hlavnej medzinárodnej Európskej cestnej trasy E 50 vo východo – západnom smere územia Slovenskej republiky. Cesta v širších európskych súvislostiach vo svojej trase tvorí súčasť medzinárodnej transeurópskej cestnej siete TEM 4 Os (E 50, E 77, E 571, - Transeuropean Motorway) multimodálneho dopravného koridoru „Va“ v trase: Žilina – Poprad – Košice – Michalovce – št. hranica SR/UA, podľa prijatého projektu TINA Network (Transeuropean Infrastructure Needs Assessment).
Podľa vypracovanej Koncepcie rozvoja dopravy SR a Nového projektu výstavby diaľnic a rýchlostných ciest (uznesenie vlády SR č. 162/2001) sa bude hlavný medzinárodný cestný ťah E 50 na území SR budovať ako diaľničný. V širšom spádovom území mesta Levoča sa v súčasnosti riešia tieto dopravné investície: 
-	Plánovaná trasa diaľnice D 1 je t.č. územne fixovaná koridorom cesty           I. triedy č. 18 v dielčom úseku: Jánovce – Levoča – Jablonov, na ktorý sa v súčasnosti spracováva jednoznačná projektová dokumentácia pre stavebný zámer a  pre územné rozhodnutie. (Vypracoval 07.2003 Geoconsult Bratislava.) Trasa diaľnice a poloha diaľničnej križovatky mimoúrovňového napojenia miest Levoča a Spišská Nová Ves prostredníctvom cesty II. Triedy č. 533 bola postupne upresňovaná s projektom diaľnice D 1 a je t.č. územne aj polohovo fixovaná projektom diaľnice D 1, ktorý súčasne rešpektuje aj predmetný Návrh ÚPN mesta Levoča.
-	Preložka cesty II. triedy č. 533 Spišská Nová Ves – Levoča je plánovaná v súlade s rozvojovými plánmi dopravy diaľničnej siete vo funkcii diaľničného privádzača pre okresné mestá Spišská Nová Ves a Levoču. Preložka cesty II/533 je t.č. v štádiu po spracovaní technickej štúdie (3. alternatívy trasy) sa spracoval Zámer stavby v zmysle Zákona č. 127/94 Z.z. ako podklad pre proces EIA. (07.2002 – Dopravoprojekt Prešov.) Technickou štúdiou odporúčaná trasa preložky II/533 označovaná ako „subvariant A“ bola medzičasom fixovaná polohou jej napojenia na diaľnicu D 1 vrátane vypojenia na existujúcu cestu I. triedy č. 18. Poloha preložky cesty II/533 bola stanovená v riešení ÚPN mesta po zhodnotení stavu existujúcej vnútromestskej uličnej siete Jej očakávaný prognózny rozvoj, širšie dopravné náväznosti, smerovanie prevažujúcich dopravných prúdov bol vyhodnotený ako pre mesto najvýhodnejší. Navrhovaná preložka cesty II/533 je v kategórii C-11,5/80,100 s výhľadovou územnou rezervou na kategóriu C-22,5/80,100.

b.	Návrh základnej komunikačnej siete mesta, zásady riešenia a postup realizácie.
Základnú komunikačnú sieť (ZÁKOS) mesta budú tvoriť všetky prieťahy ciest I., II. a III. triedy v profiloch mestských komunikácií (MK) vedených radiálnym smerom, ktoré sa postupne doplnia o vetvy a úseky okružných zberných MK.
•	Intenzita dopravy a jej prognózny vývoj
	Cesta I. triedy č. 18 ako MK bude aj naďalej tvoriť základnú cestnú dopravnú os mesta v trase ulíc: Popradská cesta – Probstnerova ul. – Prešovská cesta. Jej dnešná funkcia medzinárodnej zbernej dopravnej mestskej komunikácie funkčnej triedy B-1 sa po výstavbe diaľnice zmení na dopravne – obslužnú spojovaciu MK funkčnej triedy B-2. Cesta je v súčasnosti vybudovaná po úsekoch v kategóriách:
-	Popradská cesta; 4-prúdová v kat. MZ-16,5/60; očakávaná hodnota zostatkovej dopravy v intenzite 3030 až 6480 voz./deň,
-	Probstnerova ul.; 4-prúdová v kat. MZ-14/60 redukovaná na   MZ-12/60; očakávaná hodnota zostatkovej dopravy v intenzite      8120 voz./deň,  
-	Prešovská cesta; úsek MK v kat. MZ-14/60, mimo zástavbu C-10,5/60; očakávaná hodnota zostatkovej dopravy v intenzite 7920 až 4140 voz./deň.
Uvedené hodnoty sú cca o 16 až 39 % nižšie ako intenzita dopravy zistená sčítaním v roku 2000. Predpokladáme, že pre plánovacie obdobie k roku 2020 za predpokladu realizácie diaľnice D 1, preložky cesty II/533 s napojením podľa uvedeného návrhu bude dnešný prieťah cesty I/18 dopravne vyhovovať tým, že sa nepresiahne hodnota prípustných intenzít. Ďalej sa predpokladá, že minimálne 2 križovatky budú vyžadovať vybudovanie svetelnej signalizácie: Popradská cesta – Novoveská cesta a Probstnerova ulica – Prešovská – Kežmarská.
Cesta II. triedy č. 533 bude po realizácii plánovanej preložky v dnešnej trase MK (Novoveská cesta) vo funkcii zbernej mestskej radiály funkčnej triedy B-2 s prepojením mestských častí priemyselnej zóny, poľnohospodársky dvor (Nový dvor) a Levočské Lúky na kompaktné mesto. Návrh na priečne usporiadanie úsekov ciest:
-	Novoveská cesta v úseku súvislej zástavby v kat. MZ-14/50 redukovaná na MZ-12/50; predpokladané dopravné zaťaženie: 3670 voz./deň,
-	Novoveská cesta v úseku mimo súvislú zástavbu, smer Levočské Lúky v kategórii C-7,5/60 s očakávaným dopravným zaťažením cca 1990 voz./deň.
Cesta III. triedy 5333 – Kežmarská cesta. Predpokladá sa, že dopravný význam tejto MK vzrastie až v následnej etape rozvoja mesta realizáciou aktivít prímestskej rekreačnej zóny (lyžiarskeho areálu) v Levočskej doline ako aj uvažovanou dostavbou sídliska Západ. Tým je určená aj funkcia tejto MK: B-2, na t.č. vybudovanom úseku Kežmarskej cesty v kat. MZ-9/60 (úsek od križ. s cestou I/18 až po most cez Krížny potok), kde sa očakáva dopravné zaťaženie v roku 2020 asi 4000 voz./deň. Uvedená kategória tejto záťaži bude vyhovovať. V prípade uvolnenia vojenského obvodu Javorina a obnovenia cestného prepojenia Levoča – Kežmarok bude potrebné túto cestu z hľadiska kvality a dopravnej priepustnosti posúdiť. V ďalšom úseku až do rekreačnej zóny Levočskej doliny (asi 6 km) sa navrhuje úprava v zastavanom území MZ-8,5/50, mimo súvislú zástavbu v kat. C-7,5/60 pri očakávanej záťaži cca 1250 až 1770 voz./deň v závislosti od realizácie plánovaných aktivít v Levočskej doline.
Prognózne úvahy o výhľadovom náraste dopravy preukázali, že aj pri predpokladanom vymiestnení 85 % tranzitnej a asi 30 % zdrojovej a cieľovej tzv. vonkajšej dopravy na diaľnicu a diaľničný privádzač, poklesne dopravné zaťaženie na prieťahu cesty I/18 k roku 2020 oproti r. 2000 na vstupoch do mesta o 40 až 60 %, ale vo vnútri mesta len o 16 až 18 %.  Na dnešnej radiále, existujúcej ceste II/533 (Novoveská cesta) sa uvažuje na MK s poklesom len o cca 22%. Stavebno - technický stav, šírkové a priestorové usporiadanie uličných priestorov neumožňujú ich ďalšie skapacitnenie rozšírením v priečnom usporiadaní. Z týchto dôvodov je potrebné vytvoriť odklonové – okružné trasy zberných dopravných mestských komunikácií, ktoré by umožnili nielen možnosť odklonových dopravných trás, ale aj sprístupnenie nových potenciálne možných rozvojových území mesta, resp. území, ktoré budú dopravne obmedzené trasou diaľnice.
Návrh riešenia ÚPN odporúča postupne vytvoriť tzv. „radiálno-okružný“ uličný systém oproti dnešnému čisto radiálnemu, ktorý historicky smeroval na centrálne námestie mesta.
•	Návrh zásad dopravnej koncepcie cestnej dopravy
Dopravnú koncepciu cestnej dopravy navrhuje ÚPN mesta Levoča na základe týchto zásad:
o	Územne sa rešpektujú dohodnuté trasy nadradenej cestnej siete, t.j. diaľnice D1 a preložky cesty II/533 vrátane polohy dopravného uzla ich vzájomného napojenia podľa uvedenej situácie (viď výkres: Verejné dopravné vybavenie a výkres širších vzťahov)
o	Existujúci radiálny cestný dopravný systém mestských komunikácií daný dnešnými trasami prieťahov štátnych ciest na území mesta sa postupne dobuduje na tzv. radiálno-okružný komunikačný systém.
o	Novonavrhované úseky mestských zberných dopravno-spojovacích okružných komunikácií umožnia pri dodržiavaní daných podmienok (napr. trasovanie, poloha a spôsob napojenia na existujúce MK, priečne usporiadanie, potreby šírky uličného priestoru, atď.), dosiahnuť:
-	postupné zníženie dopravnej zaťaženosti existujúcich radiál, (zlepšenie ŽP, zníženie negatívnych dopadov dopravy na životné prostredie vrátane nehodovosti a pod.),
-	postupné sprístupnenie potenciálne vhodných rozvojových plôch mesta a plôch, kde prístup obmedzila diaľnica,
-	radiálno-okružný systém MK umožní vhodnejšie obslúžiť územie mesta aj prípadnými linkami MHD.
•	Návrh postupu dostavby základnej komunikačnej siete mesta (ZÁKOS)
Vývoj stupňa motorizácie, dopravnej hybnosti v osobnej a nákladnej cestnej doprave v celom spádovom regióne mesta Levoča vyžaduje územne (aj plošne pri nutných rekonštrukciách existujúcich ulíc) zabezpečiť tzv. odklonové trasy mestských komunikácií (MK) mimo centrálnu mestskú zónu. Tento zámer sa navrhuje realizovať postupnou etapovou výstavbou a prestavbou okružných úsekov MK v základnej kategórii MZ-12/50 /v stiesnených pomeroch MZ-8,5/50) v tejto časovej postupnosti:
o	Rozšíriť a predĺžiť MK Železničný riadok severovýchodným smerom s vypojením na Starú hrhovskú cestu, v kategórii MZ-9/50.
o	Rozšíriť, rekonštruovať s výškovou úpravou Starú hrhovskú cestu a Štúrovu ulicu s vypojením na Prešovskú cestu. V prípade potreby v dopravných špičkách bude potrebné aktivovať svetelnú signalizáciu križovatky vrátane líniovej koordinácie križovatiek: Prešovská cesta – Kežmarská cesta – Probstnerova ulica, s križovatkou Prešovská cesta – Štúrova ulica.
o	Realizovať komunikačné prepojenie Kežmarskej ulice (s možným využitím rozostavaného mostu cez Levočský potok) západne od sídliska Západ II v trase ul. V. Greschika s prepojením v 1. etape do ulice J. Francisciho a ul. Predmestie. V 2. etape sa západná okružná predĺži južným smerom súbežne s Levočským potokom s vyústením do Popradskej cesty (I/18) pri Závode SAD. Súčasne sa upravia obslužné miestne prípojky v trasách Starej kežmarskej cesty a Lomnickej ulice. 
o	Severná časť mesta vykazuje potenciálne rozvojové plochy pre bývanie v rodinnej zástavbe. Návrh dopravného napojenia a sprístupnenia týchto lokalít bude miestnymi komunikáciami funkčnej triedy C-2 s navrhovaným priečnym usporiadaním MO-8,0/50,40 z existujúcich ulíc Ovocinárska, Vodárenská a Kežmarská ulica.
o	Realizovať novú prístupovú (miestnu obslužnú) komunikáciu na Mariánsku horu trasovanú mimo zastavaného územia s prepojením cez navrhovaný obytný súbor Plantáže na Ovocinársku ul. Trasa tejto komunikácie je vedená tak, že obchádza plochy zaradené do chránených území prírody NATURA 2000. 
Územnú rezervu navrhujeme chrániť pre dopravné stavby realizované vo výhľade (po návrhovom období ÚPN):
o	predĺženie trasy okružnej MK – východnú časť v prepojení Stará hrhovská s vyústením do cesty I/18 (Prešovskej) východne od existujúcej čerpacej stanice PHM,
o	etapovite postupne realizovať v  ÚPN navrhované komunikačné prepojenie uzatvárajúce vonkajší cestný okruh po južnom obvode mesta v trase: napojenie na Popradskú c. (I/18 pri SAD) – južným svahom kopca Stadtberg, krížením Novoveskej cesty (II/533),
o	ponad železničnú trať do kopca Kamenný vrch a zaústením do ulice Železničný riadok (Pri súčasnej strelnici).
Tento zámer vo svojom komplexnom prevedení môže raz plniť funkciu odklonovej trasy cesty I/18 mimo historické centrum mesta, ale určite zabezpečí prístup na plochy medzi dnešnou zástavbou mesta a diaľnicou D1.
Poznámka: tvary križovatiek sú riešené smerne a nie sú záväzné.

c.	Ostatné zariadenia cestnej dopravy
•	Hlavné pešie a cyklistické trasy
Jedným z ústredných motívov návrhu riešenia centra mesta vrátane MPR je výrazná pešia zóna v historickom jadre. V návrhu dopravného riešenia vo vymedzenom priestore odporúčame výrazné obmedzenie dopravy pri súčasnom zavedení aj napr. časovej regulácie pre dopravnú obsluhu na Nám. Majstra Pavla. Severná a južná strana námestia bude komunikačne sprístupnená (s príp. obmedzením tonáže nákladných vozidiel), východná a západná komunikácia námestia sa navrhuje ako „pešia zóna so skľudnenou dopravou“ funkčnej triedy D-1 (podľa revidovanej STN 736110) s povolenou dopravnou obsluhou pri stanovených podmienkach s vylúčením verejnej motorovej dopravy. Ostatné spevnené plochy námestia ako aj spojovacie samostatné pešie chodníky a priechody patria do funkčnej triedy D-3.
Osobitnú pozornosť je treba venovať oddeľovaniu peších od motorových dopravných prúdov a ich nutného kríženia. Všeobecne odporúčame vybudovanie samostatných peších chodníkov v trasách spojujúcich hlavné zdroje a ciele peších, t.j. sídlisko – centrum – žel. a autobus. stanica – priemyselná zóna, ďalej: záchytné parkoviská s prepojením na historické centrum resp. ku pútnickému kostolu na Mariánskej hore.
Ako osobitnú účelovú investíciu navrhujeme výstavbu pešieho, rekreačno-turistického chodníka o šírke min. 3,0 m v trase súbežnej s cestou III/5333 (ale mimo vozovku) o dĺžke cca 6,0 km do rekreačnej oblasti Levočskej doliny. Chodník by začínal pri štadióne (s náväznosťou na navrhované záchytné parkovisko pod hradbami), pozdĺž Kežmarskej cesty až na plánované parkovisko lyžiarskeho areálu Levočská dolina. Chodník, využiteľný aj ako cyklochodník, bude súčasne prepojovať aktivity kúpaliska pozdĺž Levočského potoka a v zime sa využije pre bežecké lyžovanie a turizmus. Chodník sa v smere starej cesty II/533 (Novoveská cesta)  vyznačí do vozovky komunikácie až po realizácii preložky, v prepojení do Spišskej Novej vsi (dostupnosť cca 10,0 km).
Riešeným územím (Levočskou dolinou) prebieha i Spišská cyklomagistrála Kežmarok – Spišské Vlachy.
	Podrobnejšie o turistických a cykloturistických trasách viď v kapitole 2.11.4. Návrhy na prírodné turistické atraktivity.
•	Parkovacie a odstavné plochy
Na území kompaktného mesta bolo zistených asi 700 existujúcich radových garáží v garážových dvoroch. Kapacity sústredených parkovísk príp. záchytných parkovacích plôch boli zisťované len orientačne a je možné konštatovať neustále narastanie ich deficitu medzi potrebami a možnosťami zabezpečenia parkovacími a odstavnými plochami, resp. parkovacími miestami. Z týchto dôvodov návrh ÚPN mesta navrhuje:
o	Vylúčenie (zrušenie) niektorých parkovacích miest v historickom jadre s tým, že sa súčasne vytypovali miesta a spôsob možného parkovania po obvode historického jadra.
o	Plošnú dostavbu (rozšírenie) existujúceho garážového dvora pri sídlisku Západ, pri maximálnom využití terénu aj na  2-oj úrovňové garáže.
o	Zásady riešenia problémov statickej dopravy tak, aby sa nároky na parkovanie a garážovanie riešili zásadne rámci pozemkov a stavieb ktoré sa  budujú, príp. rekonštruujú na území mesta. Táto zásada musí platiť ako pre fyzické osoby v rodinnej zástavbe, tak aj pre právnické osoby pri výstavbe podnikov, tiež bytových domov, pri čom túto požiadavku je potrebné  uviesť už v územnom rozhodnutí.
Orientačne je možné nápočtom stanoviť globálne potreby počtov parkovacích a odstavných miest na podklade uvažovaných štandardov dopravného vybavenia v zmysle revidovanej STN 736110 podľa tam uvedených ukazovateľov.
Predpokladaný vývoj stupňa osobnej automobilizácie:

Mesto Levoča	1985	2000	2020	
Stupeň osobnej automobilizácie   	1:9,3	1:7,7 (cca1870 OA)    	1:4,5 (cca4000 OA)	
Celkový stupeň motorizácie	1:6,1	1:4,6 (cca3100 voz)    	1:3,3 (cca5400 voz)	

Nápočet potrieb podľa čl. 16.3.9 a 16.3.10 revidovanej  STN 736110:
- Uvažovaný stupeň osobnej automobilizácie (1:4,5)...................... ka=0,8
- Veľkosť sídla (do 20 000 obyv.) ....................................................	kv=0,3
- Poloha riešeného územia (ø celomestský význam)......................	kp=1,0
- Vplyv deľby dopravnej práce (IAD:ostatná d.=40:60).....................kd=1,2
	Celkový redukčný súčiniteľ                                                   	k=0,288

Odhad demografických údajov na r. 2020 – mesto Levoča:
- Počet obyvateľov v rod. domoch:  ORD=11650
- Počet obyvateľov v byt. domoch:  ORD=  6380
                 Počet obyv. spolu:  OO  =18030
		    Počet prac. miest:   PP  =  7000
- Potreba odstavných miest pre obyv. bytových domov (voľné odstavné plochy a garáže):
POP+G = OBD  : 2,5 . ka = (6380 : 2,5 . 0,8 =  2 040 odstav. a garáž. miest.
- Potreba odstavných garáží v rodinnej zástavbe (na pozemkoch RD):
PGRD = ORD  : 2,5 . ka = (11 650 : 2,5 . 0,8 = 3 730 individuálnych garáží, čo zodpovedá približne výhľadovému pomeru: 2 garážové miesta na 3 rodinné domy.
- Potreba parkovacích miest pre pracovné miesta a občianske vybavenie:
P = OOV  : 20 . k  = 18 030 : 20 . 0,288 + 7 000 : 4 . 0.288 = 760 parkovacích miest.
Okrem uvedených nárokov je potrebné dimenzovať parkovacie plochy tiež s pre návštevníkov cestovného ruchu a masových cirkevných podujatí. Pri masových podujatiach sa predpokladá okrem parkovacích plôch využívať i Kežmarskú cestu ktorá je v šírkovom usporiadaní dostatočne dimenzovaná. Garážovanie nákladných automobilov a truck centrá sa navrhuje lokalizovať do priemyselných zón. 
Prehľad navrhovaných veľkokapacitných parkovísk a garážových dvorov
Levoča
Lokalita	Počet parkovacích a garážovacích miest	Poznámka	
	osobné autá	autobusy		
Navrhovaný šport areál a údolná stanica sed. lanovky	460	35	Využitie i pre masové podujatia	
Nový vstup do cintorína	150	0		
Hradobná priekopa	120	0		
Nový vstup do nemocnice	60	0		
Centr. Voľného času	150	10		
Sídlisko Západ - garáže	250	0		
Pri železnici - garáže	60	0		
SPOLU	1 250	45		
Závada
Lokalita	Počet parkovacích miest	Poznámka	
	osobné autá	autobusy		
Lyžiarsky areál	30	0		
SPOLU	30	0		
Levočská Dolina
Lokalita	Počet parkovacích miest	Poznámka	
	osobné autá	autobusy		
Nástupné centrum č. 1   *	280	19	
Pre lyžiarsky areál	
Nástupné centrum č. 2	90	5		
SPOLU	370	24		
* Poznámka – kapacita parkovísk je uvedená bez existujúcich miest
Levočské lúky
Lokalita	Počet parkovacích miest	Poznámka	
	osobné autá	autobusy		
Karavankemp 	80	0		
SPOLU	80	0		
•	Organizovanie parkovania počas Mariánskej púte
Okrem tradičných smerov prístupových ciest a parkovísk sa predpokladá počas trvania púte maximálne využitie týchto hlavných prístupových smerov a navrhovaných parkovísk:
-	pri novom športovom areáli a údolnej stanici kabínkovej lanovky na Mariánsku horu,
-	pri navrhovanom areáli centra voľného času s priamym nástupom na pešiu aleju vedúcu na Mariánsku horu.  

•	Zariadenia služieb motorizmu
Autoservisné a autoopravárenské služby sú v Levoči poskytované súkromným servisom pri Popradskej ceste. V teritóriu mesta sú vybudované dve čerpacie stanice PHM. Obe sú situované vedľa cesty I/18 na okraji mesta pri Popradskej a Prešovskej ceste. V prípade záujmu a potreby z územného aj dopravného hľadiska ďalšiu čerpaciu stanicu PHM navrhujeme umiestniť pri Popradskej ceste pri závode SAD v smere na Poprad. Autoservisné a autoopravárenské služby je potrebné lokalizovať v južnej priemyselnej zóne s napojením na existujúcu cestu II/533 – Novoveskú cestu.   

2.12.1.2. Prímestská  a  mestská  doprava   
a. Autobusová doprava SAD
Prímestská autobusová doprava SAD je hlavným prepravcom v osobnej hromadnej doprave mesta. Mesto má vybudovanú novú autobusovú stanicu v priestore naväzujúcom na železničnú stanicu na rozhraní južnej priemyselnej a obytnej zóny (sídlisk Rozvoj a Pri prameni). Autobusová stanica vrátane výpravnej budovy má 9 odchodových priebežných stanovíšť, má dobré komunikačné napojenie a polohu k centru. Kapacitne aj polohovo bude vyhovovať aj výhľadovým nárokom mesta. Existujúce 2 zastávky prímestskej dopravy pri Závode SAD a pri poliklinike na Prešovskej ceste navrhujeme ponechať v súčasnej polohe. 
Dopravný závod SAD ktorý prevádzkuje v meste aj jednu linku mestskej hromadnej dopravy (MHD) je lokalizovaný na západnej strane mesta vedľa cesty I/18 (Popradská cesta), plošne aj územne je vyhovujúci.
Navrhovaný rozvoj mesta a základnej uličnej siete umožňuje v prípade záujmu postupne vylepšiť dopravnú obsluhu územia mesta. Za tým účelom ÚPN navrhuje zriadiť 2 linky MHD, pri čom linka č. 1 je modifikovaná trasa súčasnej linky MHD. Na území mesta budú celkove 3 koncové stanice: sídl. Západ (pri garážach na ul. V Greschika), na autobusovej stanici a v priemyselnej zóne juh pri Novoveskej ceste. Navrhované trasy liniek MHD: 
Linka č. 1: Sídlisko Západ (ul. V Greschika) – ul. Francisciho – ul. Predmestie – Novoveská cesta priemyselný areál (otočka) – Autobusová stanica (otočka) – ul. Železničný riadok – ul. M. Hlaváčka – Probstnerova ulica  – Predmestie – Francisciho ul. – sídlisko Západ (konečná).
Pozn.: Po dostavbe zbernej komunikácie (južná časť sídl. Západ pri SAD) je možné trasu linky alternovať okruhom cez Popradskú cestu.
Linka č. 2: Vstup do južnej priemyselnej zóny - autobusová stanica – Železničný riadok – (v 1. etape cez ul. M Hlaváčka a Probstnerovu ul.) – po novej komunikácii – obytný súbor Stará hrhovská cesta – Stará hrhovská – Štúrova ul. – Kežmarská cesta – po novej zbernej komunikácii ul. V. Greschika – sídl. Západ konečná (spoločná aj pre linku č. 1).
Návrh liniek MHD je naznačený v osobitnej grafickej schéme č. 2, pešia dostupnosť zastávok osobnej hromadnej dopravy je vyznačená vo výkrese: „Verejné dopravné vybavenie“ v mierke 1:5 000.
Pre dopravné napojenie strediska rekreácie v Levočskej doline navrhujeme zriadenie najprv sezónnej, neskôr aj celoročnej kyvadlovej linky z autobusovej stanice – cez Levočskú dolinu po záchytné parkovisko plánovaného lyžiarskeho areálu. Linka súčasne obslúži aj alternatívne navrhovanú údolnú stanicu lanovky na Mariánsku horu ako novonavrhované špecifické dopravné zariadenie.   
	
b. Železničná doprava
Na území mesta – v južnej časti obytnej zóny  - je umiestnená koncová stanica regionálnej železničnej trate miestneho významu č. 186 Spišská Nová Ves – Levoča. Koncové koľajište stanice je rozvetvené aj pre nákladište s priamym cestným napojením z ul. Železničný riadok. Z voľnej trate je odpojená aj železničná vlečková koľaj do drevoskladu píly. Poloha navrhovaného priemyselného parku pri ceste do Spišskej Novej Vsi umožňuje jeho zavlečkovanie z tejto trate.
V osobnej doprave železničná stanica v  roku 2002 vykonávala cca 10 párov spojov za deň osobných motorových vlakov. Nákladná doprava sa vykonávala nepravidelne podľa potreby. V súčasnom období je prevádzka tejto trate obmedzená, resp. zastavená do doby vysporiadania majetkových, správcovských a finančných záležitostí.
Z uvedených dôvodov  sa v ÚPN mesta Levoča rešpektuje súčasný plošný, územný aj technický rozsah všetkých železničných tratí a zariadení železničnej dopravy.

2.12.2. Vodné hospodárstvo
2.12.2.1. Vodné toky a nádrže
Vodné toky
	Hlavným tokom (zberným) v celom levočskom údolí je Levočský potok, ktorý vyviera pod obcou Závada a preteká celým údolím pri meste Levoča južne smerom do obce Harichovce až do rieky Hornád pri obci Markušovce.
	Na tento tok sa od prameniska napájajú po pravej strane potok Závada, potok Zimný, potok Peklisko, Pekliansky potok, Lesný potok, Vápenistý potok, Fedorkin jarok, Ostrý potok, Končistý potok a potok Bicír.
	Po ľavej strane sú na Levočský potok napojené potoky ako Dolina, Rúrová, Šibeník a Capkov potok.
Súčasný stav úpravy tokov: Upravený je hlavne tok Levočský potok, a to už od Rkm 9,930 po Rkm 11,0. Úprava je vykonaná v rámci opravy ako vegetačná úprava. Ďalšia úprava je realizovaná v Rkm 14,7 – 15,6; 16,4 – 17,38 a 20,0 20,86. V týchto úsekoch bola realizovaná úprava tokov na Q100r = 64,0 m3.s-1 (úsek Rkm 14,7 – 15,6 dokonca na Q100r = 68,0 m3.s-1). Ovšem vzhľadom na iné hydrologické pomery po technickej prehliadke (vykonaná pracovníkom SVP – odš. závod PBH Košice) bolo zistené, že spomenuté úpravy sú realizované na dnešné údaje len na Q = cca 55,0 m3.s-1. Ďalej však treba poznamenať, že úprava je prakticky realizovaná od Rkm 14,7 – 17,5, tj. spojujúce úseky boli realizované v rámci údržby.
	Ďalej je upravený celý tok Šibenický potok – vegetačnými panelmi a horná časť potoka Bicír v rámci odvodnenia.
	Čiastočne je upravený potok Krupný (Ostrý) od Rkm 0,0 – 0,137 je zaústený do potrubia a vyústený do Levočského potoka. Hydrologické pomery neboli merané, ale priemerný profil je cca na Q5r = 2,5 m3.s-1, predpoklad Q100r = 10,6 m3.s-1.
	Bola prevedená aj stabilizácia svahov na potokoch: Končistý potok (priemerný prietok Q = 1,0 m3.s-1, potok Závada miestna časť na Q50r = 4,3 m3.s-1, potok Bicír v dĺžke 417 m, teda v úseku Rkm 3,457 – 3,874.
	Upravené úseky sú vyznačené v grafickej časti dokumentácie.
	Ostatné úseky potokov resp. potôčkov nie sú upravené (súvisle), sú však urobené pomiestne sanácie brehov.
Hydrologické a hydrotechnické pomery
Ako už bolo uvedené na Levočskom potoku Q100r = 68,0 – 64,0 m3.s-1, na toto množstvo boli dimenzované aj investične zabezpečované úseky.
	Hydrologické údaje vybraných tokov podľa SHMÚ Bratislava z roku 2002 sú nasledovné:
	Hydrologické číslo:  1., 2., 3.,    4 – 32 – 01 – 050
		4.     4 – 32 – 01 – 046

	Tok	Profil	Plocha 
povodia	Maximálne prietoky v m3s-1 dosiahnuté alebo prekročené priemerne raz za:	
				50 rokov	100 rokov	
1	Levočský p. – Levoča	st. v km 16,0	62,10 km2	45	55	
2	Končistý p. Levoča	st. v km   0,0	4,10 km2	11,5	14	
3	Krížny p. – Levoča	st. v km   1,0	3,85 km2	10,5	13	
4	Miestny p. – Závada	st. v km1,0	4,40 km2	3	4	
	
	Podľa uvedených údajov je vidno, že prevedená úprava hlavného toku (Levočský potok) je aj podľa najnovších údajov vyhovujúca. Prevedená úprava, resp. existujúci prirodzený stav na prítokoch nie je dostatočný a bude ho potrebné riešiť
Návrh riešenie ochrany pred povodňami 
	Existujúca úprava Levočského potoka, ktorá je urobená prakticky cez celý intravilán mesta (zostávajúce úseky boli urobené v rámci údržby), svojimi parametrami vyhovuje aj dnešným požiadavkám. Q100r =55,0 m3.s-1, pretože existujúca úprava je dimenzovaná na Q100r – 64,0-68,0 m3.s-1. Druh opevnenia – kamenná dlažba. V prípade nutnosti uskutočnenia protipovodňovej úpravy dielčich úsekov Levočského potoka je potrebné rešpektovať biokoridor potoka a realizovať zemnú sypanú hrádzu.
	Vegetačne je upravený aj celý Šibeničný potok (Šibeník), preto v rámci návrhu nič nedoplňujeme, len doporučujeme pravidelné čistenie.
	U prítokov po pravej strane Levočského potoka ako Krupný potok o Q100r – 13,0 m3.s-1 a potok Končistý o Q100r – 14,0 m3.s-1, jedná sa o potoky veľmi zahĺbené a preto ich kapacita je dostatočná, v úseku neupravenom, vyústená časť u oboch je zakrytá a tak vyústená do Levočského potoka.
	Potok Rúrová je čo do prietoku ešte menší, cca Q100r = 4,0-5,0 m3.s-1, tento však pri vyústení spôsobuje povodňové škody. Preto navrhujeme zmeniť uhol vyústenia na 45°(oblúkom) a pritom využiť spádové pomery a pred vyústením vybudovať na potoku Rúrová sklz.
	Kompletnú úpravu navrhujeme len v osade Závada – celý intravilán, a to na Q100r = 4,0 m3.s-1.
	Ostatnú časť potoka nechávame v existujúcom stave, sú totiž dostatočne zahĺbené a pre odvedenie dažďovej vody kapacitne dostačujúce. Navrhujeme len pomiestnu údržbu.
	Ďalej doporučujeme objekty v blízkosti vodných objekty osadiť smerovo tak, aby neprekážali odtoku a výškovo aby neboli ohrozované prípadnými záplavami ani povrchovou vodou ani priesakom do suterénu objektov. 
Navrhujeme zachytenie dažďových vôd z extravilánu záchytnou priekopou a odvedenie dažďovou kanalizáciou cez lapák splavenín  do Levočského potoka v lokalitách obytných súborov „Krúpny jarok“ a „Pod krivou cestou“. Tým zmenšíme prítok dažďových na ČOV, ktorý je v súčasnosti značný a tiež spôsobuje preťaženie kanalizácie hlavne v starom meste počas zrážok. Navrhujeme zachytenie vôd z navrhovaného lyžiarskeho areálu v Levočskej Doline (topiaci sa technický sneh) záchytnou priekopou a odvedenie do Levočského potoka. 
  
	Vodné nádrže
Na toku Levočský potok sú  plánované, resp. vybudované tieto vodné nádrže:
Vodná nádrž Levoča je realizovaná ako bočná vodná nádrž, ktorej základné parametre sú:
-	kóta hladiny 101,00 r.v. (relatívna výška)
-	objem V = 85 000,0 m3
-	maximálna prevádzková hladina 100,40 r.v.
-	kóta koruny hrádze 101,00 r.v.
-	hrádza zemná, profil Rkm 20,3 – Kováčova vila
-	odber z Levočského potoka maximálne Qmax. = 0,8223 m3.s-1
-	maximálna výška hladiny 7,80 m
	Vodná nádrž bola uvedená do prevádzky v roku 1989 ako viacúčelová nádrž pre: 
-	nadlepšovanie minimálnych prietokov v Levočskom potoku,
-	chov rýb pre potreby športového rybárstva,
-	dodávku úžitkovej vody pre priemysel
-	rekreáciu
Podľa údajov  o plánovaných vodných nádržiach získaných od Slovenského vododohospodárskeho podniku – PBH odš. Závod Košice (VHP – vodohospodársky plán). sú v k.ú. Levoča evidované tieto plánované vodné nádrže:
-	Plánovaná vodná nádrž nad Fedorkinom jarkom (VN Levoča):
-	H max. = 615,00 m n.m.
-	Vc = 10,42 mil. M3
	Plánovaná vodná nádrž je zaradená do kategórie E, tj. štatisticky evidovaná pre možné využitie.
	Závlahy
	V katastrálnom území mesta Levoča vlastné závlahy realizované neboli. Bola realizovaná kejdová závlaha pod štátnymi majetkami, ktorá je t.č. nefunkčná.
	Odvodnenie
	Plochy s realizovaným odvodnením sú znázornené v grafickej časti, vo výkresoch č.2 (1:10 000) a č. 6 a 10 (1:5 000). Celková odvodnená plocha P = 287,4. Odvodnenie je funkčné.

2.12.2.2. Zásobovanie pitnou vodou
Zásobovanie pitnou vodou
•	Popis jestvujúceho stavu
Zdrojom  pitnej vody pre zásobovanie mesta Levoča, je jednak „Spišsko – popradská vodárenská sústava“ , ako aj pôvodné pramene nachádzajúce sa  v katastrálnom území mesta Levoča.
Zásobovanie zo Spišsko – popradskej vodárenskej sústavy je realizované prívodným potrubím DN 500, z vodojemu Hrabušice -  2 x 650 m3 hl. 605/600 m. n. m. Do vodojemu  Hrabušice je  voda privádzaná z prameňa Liptovská Teplička, odber z potoka  - úpravňa vody  Veľká biela voda, Spišské Bystré a vrt  - Teplično.  Prívodným potrubím DN 500, je z vodojemu Hrabušice  voda privádzaná do vodojemu Levoča II.,  o objeme 1000 m3 , hl. 600/595 m. n. m. 
Zásobovanie pitnou vodou z prameňov, je v súčasnosti realizované z týchto prameňov: 
Peklisko – o priemernej výdatnosti v roku 2001,  5,41 – 9,75 l/s, v k. ú. Levoča..
Smrdiace Mláky – o výdatnosti za rok 2001, 0,45 – 5,0 l/s, k. ú. Levoča. 
Zwanzinger – 5 prameňov v k. ú. Levoča o  výdatnosti za r. 2001, 1 -  2,5 l/s 
Durst – 2 pramene v k. ú. Levoča o  výdatnosti 0,5 – 1,5 l/s za rok 2001. 
Regrund – 3 pramene k. u. Levoča o výdatnosti 0,8 – 1,5 l/s za rok 2001, od 27.12.2001, zmena využitia vodného zdroja na doplnkový bez vyhlásenia PHO II. a III. stupňa.
Levočská dolina – 4 hydrogeologické vrty, o výdatnosti 2,93 – 9,22 l/s za rok 2001, k. u.  Levoča. ( Levočská dolina riešená v samostatnom územnom pláne.) 
Závada – 3 pramene, lokalita pramene Závada o výdatnosti za rok 2001,  0,05 – 0,45 l/s. 
Zrealizovaním Spišsko – popradskej vodárenskej sústavy ako aj využívaním jestvujúcich prameňov sa vytvorila dostatočná zásoba pitnej vody pre mesto Levoča.

•	Špecifické vody a ich využívanie
Do oblasti  týchto vôd je možné zaradiť vodu prevádzkovú pre Levočské strojárne, ktorú odoberajú z vodnej nádrže Kováčova vila – Levočská dolina. Voda je distribuovaná potrubím až k Levočským strojárňam, kde potrubie prechádza okrajom areálu .
•	Stav a spôsob zásobovania  pitnou vodou
o	Levoča
Pitná voda  v súčasnosti je do Levoče dodávaná  z vyššie uvedených  zdrojov a to:
- Zo Spišsko – popradskej vodárenskej sústavy. Z tejto sústavy je voda dopravovaná potrubím DN 500 do VDJ Levoča II. o obsahu 1000m3 s kótami  600.0 / 595.0 m.n.m. Z tohoto vodojemu je voda gravitačne dopravovaná do rozvodnej siete v  spotrebisku Levoča, zásobným potrubím DN 300 a to pre horné tlakové pásmo a tiež prívodným potrubím DN 300 do VDJ Levoča III. o obsahu 400 m3 s kótou hl. 565/570 m. n. m. a odtiaľ zásobným potrubím DN 300 do mesta Levoča, pre dolné tlakové pásmo.
- Z jestvujúcich prameňov potrubím do VDJ Levoča I. - 800m3   hl. 600/595 m. n. m., alebo priamo do spotrebiska.
Z prameňa Peklisko a Smrdiace mláky sa voda zvádza  potrubím  DN 80, 100 mm do zbernej šachty  (ZŠ). Zo zbernej šachty po prerušovaciu komoru (PŠ) nad Levočskou dolinou je prívodné potrubie DN 125.  Z tejto PŠ ide jeden prívod cez osadu Levočská dolina DN 125 a na toto potrubie  bol napojený prívod od zdroja Veľký Latín , ktorý sa už v súčasnosti   spolu aj s úpravňou vody nevyužíva.
Zároveň z PŠ ide mimo osadu prívod DN 150mm a pokračuje súbežne s potrubím DN 125. Do potrubia DN 150, už za PŠ  je zaústené potrubie DN 100, ktoré zvádza vodu z prameňa „Zwancigerova dolina“.  Potrubie DN 150 ako aj 125     ( v súčasnosti nevyužívané, ale s možnosťou vzájomného prepojenia v prípade poruchy na potrubí DN 150.) ústi  do vodojemu Levoča I. -  800 m3  hl. 600/595. 
Z VDJ Levoča I. je voda gravitačne dopravovaná do rozvodnej siete zásobovacím potrubím DN 200. Na toto potrubie, už za VDJ  je napojené aj prívodné potrubie DN 125 od prameňa „Durst“.
Pramenisko „Regrund“, ktoré tiež bolo napojené na zásobné potrubie sa už od 27.12.2001nevyužíva na pitné účely.
Tlakové pásma vodovodu
Na vodovode v Levoči sú v prevádzke 4 vodojemy :
VDJ Levoča I., objem 800m3 ,min. hl. 595,0, max.hl. 600,0 m. n. m.
VDJ Levoča II., objem 1000m3, min. hl. 595,0,	max.hl. 600,0 m. n. m
VDJ Levoča III., objem  400m3, min. hl. 565,0,	max.hl. 585,0 m. n. m.
VDJ Marian. Hora, objem 6m3, 100m3, min. hl.,max.hl. 791,9 m. n. m
VDJ Vyrovnávací objem 2 x 250 m3, min, hl. 562,5, max.hl. 566,0 m. n. m
Vodojem  2 x 250 je mimo prevádzky a v súčasnosti sa vôbec nevyužíva.
Vodojemy  Levoča I. a II., zásobujú obyvateľstvo v II. Tlakovom pásme. VDJ Levoča III.  je pre zásobovanie I. tlakového pásma. 
V  I. tlakovom pásme, tj. z VDJ Levoča III.  je zásobovaných cca 15% obyvateľstva, a týka sa hlavne spotrebiska pod vrstevnicou   535.00 m. n. m.
Nad touto vrstevnicou je zásobovanie potrebné z VDJ I. a II.  Tlakové pásma sú v súčasnosti  navzájom prepojené a navzájom blokované uzávermi. 
Samostatné tlakové pásmo je spotrebisko na Mariánskej Hore, zásobované z vodojemu 1x 6m3  a 1 x 100m3,  ktorý je plnený z VDJ I. o obsahu 800m3 , cez ČS  s  výkonom 2l/s ,  výtlačnou výškou H 220m,  výtlačným  potrubím OC 100mm. 
Okrem týchto tlakových pásiem sa v spotrebisku nachádzajú miesta, v ktorých je potrebné posilniť tlak cez ATS stanicu. Jedná sa o časť IBV Nad tehelňou, IBV Regrund.
•	Napojenie obyvateľstva v súčasnosti
	Vodovod v správe Popradskej vodárenskej spoločnosti a.s. (Levoča, Závada), ukazovatele za rok 2001.
	Obyvatelia:  Levoča a Závada 14 215.  Z toho napoj. na vodovod  14 215 obyvateľov. 
Celková dĺžka vodovodu v meste Levoča je cca 72,1km, a 1,8km Závada .
Profil   DN 80 až 500mm, v Závade aj 65mm.
Kapacita vodovodu  Levoča 31,5 l/s a Závada 0,1l/s.
Kapacita vodných zdrojov podzemných  15,8 l/s a 0,1 l/s.
Počet vodojemov 3 + 1 nefunkčný, VDJ Levočská hora v správe mesta v Závade 1 vodojem.
Celkový objem vodojemov:  2 200 + 500 m3, VDJ Levočská hora 6+100m3 , , Závada  20m3 .
Čerpacia stanica, 2l/s – výtlak na Levočskú horu..
Hydrofórova  stanica  ATS v Levoči 3ks , Závada 1ks
•	Návrh zásobovania  pitnou  vodou 
o	Levoča mesto 
Počet obyvateľov  v súčasnosti:	14 366
			      prírastok:		  2 556
			Celkom:		16 922
Bytový fond:
	Byty ústredné vykurované 40%:	(16 922 x 0,40) x 145l/os/d =     981 476 l/d
Byty lokálne vykurované   55%	(16 922  x 0,55)x 130l/os/d =  1 209 923 l/d
Byty ostatné		        5%	(16 922  x 0,05) x 100l/os/d =      84 610 l/d
Základná vybavenosť:
16 922 obyv. x 40l/obyv/d						       = 676 880l/d
Spolu:                              				    2 652 889 l/d= 2 652,8m3 /d
Priemerná potreba:			Qp = 2 652,8m3 /d = 30,6 l/s
Maximálna denná potreba :               Qmd = Qp x kd = 30,6 x 1,4 = 42,84l/s = 3 701 m3 /d
Maximálna hodinová potreba:	Qmh = Qmd x kh =42,84 x 1,8 =77,1l/s
Potrebná akumulácia na počet obyv. pre výhľad je v zmysle STN 75 5302 Vodojemy, čl. 4.4, 60% z maximálnej dennej potreby čo činí 2 707m3 .  V súčasnosti je akumulácia využívaná  meste Levoča 2 306m3   a jeden vodojem 2x250 mimo prevádzky nakoľko v súčasnosti nie je potrebný. Ak by sa dal do prevádzky aj tento vodojem akumulácia by bola 2 806m3 čo by   postačovalo aj pre potrebu vo  výhľade. 
S ohľadom na navrhované lokality, by bolo potrebné uvažovať so zriadením ešte jedného tlakového pásma pre zástavbu umiestnenú nad kótou cca 550.0 m. n. m. nakoľko aj v súčasností sú objekty nad touto kótou zásobované cez posilňovacie stanice tlaku.
Posilňovacie stanice tlaku, alebo nový vodojem by bolo potrebné uvažovať pri navrhovaných lokalitách Športový areál, Krúpný jarok (časť),  Stará Hrhovská cesta (časť).
Pre lokality – „Športový areál, Škola v prírode, Obslužné centrum sedačkovej lanovky, časť OS Krúpny jarok (1)  nad kótou 550,0 m. n. m. a areál Farmy hovädzieho dobytku.
Lokality – „Športový areál, časť OS Krúpny jarok  a Pod Krivou cestou
Potreba vody – Športový areál.
Zimný štadión:
100 šport./d	á 	60l/o/d		  6 000l/d 	
2 000 návšt.	á 	  3l/o/d		  6 000l/d
Krytá plaváreň:
200 návšt./d	á	250l/náv.		50 000l/d
Bazény 2700m3 na jedno naplnenie                                                              10% objemu doplnok denne		     270l/d
Vybavenosť športového areálu:
100návšt./d	á	60l/os/d	             6 000l/d
Spolu					           68 270l/deň
Škola v prírode
100 žiakov  á  200l/lôžko/deň	20 000 l/deň
12zamest.   á   80//zamest./deň	     960 l/deň

Priemerná potreba:			Qp = 20 960l/d = 0,24l/s = 20,96m3 /d

Obslužné centrum pri údolnej stanici sedačkovej lanovky:

	Bufet 5 zamestnancov.  á  400 l/zam.		2 000 l/deň
	Návšteníci  1000 denne  á      3l/deň			3 000 l/deň
	Predajňa suvenírov 4zamest. 60l/zamest.		   240 l/deň

	Priemerná potreba:			Qp = 5 240l/d = 0,061l/s = 5,2m3 /d
		
	Farma hovädzieho dobytku:

	Zamestnanci  10 á  80l/zamest./deň			800 l/deň
	HD	400 kusov á 60l/kus/deň		       24 000 l/deň
	
	Priemerná potreba:			Qp = 24 800l/deň = 0,29l/s = 24,8m3 /d

Potreba vody -  OS Krúpny jarok (1) - nad vrstevnicou 550,0

Počet obyvateľov:	cca  350
 
Priemerná potreba vody:		Qp = 350obyv. x 135l/os/d = 47 250l/d = 0,55 l/s
Celková priemerná potreba :						166 520l/deň=1,93l/s

Maximálna denná potreba:	Qmd = 1,93 x 1,4 = 2,7l/s = 233,28m3 /deň
Maximálna hodinová potreba:	Qmh = 2,70 x 1,8 = 4,9l/s

	Pre tieto lokality je výhodné vytvorenie III.tlakového pásma.  Potrebná akumulácia minimálne 60% z Qmd v zmysle STN 75 5302 VODOJEMY.

Qmd = 233,28m3 /deň 
60% činí 140m3 .
ČS na prečerpávanie do vodojemu bude mať výkon Qmh= 4,9l/s.

Navrhujeme:  Vytvoriť III. tlakové pásmo, čerpaním z  jestvujúceho potrubia DN 250 a DN 150 odoberať vodu a cez posilňovaciu stanicu tlaku, výtlakom dopraviť do nového vodojemu o objeme 200m3 (2x100m3 ,vzhľadom na veľkostný rad zemných vodojemov čo činí cca 86%  Qmd), s kótou dna 610,0 m. n. m.  Z tohoto vodojemu by boli potom zásobované  zmienené lokality .

Lokalita  Plantáže (5) 
	Potreba vody: 		Počet obyvateľov   	 770
V súčasnosti jestvujúce rodinné domy pre cca 24 obyv. sú zásobované z jestvujúcich vodovodných rozvodov  cez  posilňovaciu stanicu tlaku. Vzhľadom k tomu, že túto lokalitu nachádzajúcu sa medzi vrstevnicami 585m. n. m. až   630 m. n. m. nie je možné napojiť na III. tlakové pásmo, navrhujeme využiť  samostatné tlakové pásmo Levočskej hory.

	Priemerná potreba vody:	Qp    = 770 x 135 = 103 950l/d = 1,2l/s
	Maximálna denná potreba:Qmd = 1,2 x 1,4 = 1,68l/s = 145,15 m3 /d
Maximálna hodinová potreba:	Qmh = 1,68 x 1,8 = 3,024l/s
	Potrebná akumulácia vody vo vodojeme pre túto lokalitu je min. 60% z Qmd :	145,15 x 0,6 = 87,09m3 .
Zásobovanie pitnou vodou tejto lokality nie je možné z jestvujúcich VDJ vôbec, nakoľko lokalita sa nachádza medzi vrstevnicami 580,0 až 630,0 m. n. m. a jestvujúce vodojemy majú dno max. na kóte 595,0m. n. m.
Navrhujeme riešiť zásobovanie z vodojemu na Levočskej hore s objemom 100m3 s max. hl. 791,9m. n. m., ktorý nie je využívaný počas celého roka. 
Zásobovanie by bolo možné (s ohľadom na výšku osadenia jestvujúceho  VDJ 100m3 ):
-	buď zriadením nového vodojemu na prívodnom potrubí od VDJ 100m3 ,  o objeme 50m3  (2x25m3 ), ktorý by bol osadený na kóte 650,0m. n. m. a okrem zväčšenia objemu akumulácie, by slúžil aj na prerušenie tlaku.
-	 alebo osadením redukčných ventilov na prívode od  jestvujúceho  vodojemu po prepojenie na jestvujúci vodovod na Ovocinárskej ulici. Toto riešenie by však znížilo objem akumuláciu,  v prípade využívania vodovodu na Mariánskej hore. 
-	Vzhľadom na výkon jestvujúcej ČS, ktorý činí 2l/s, je potrebné počítať z jej rozšírením, v prípade plného využitia  vodovodu na Levočskej hore, ako aj  OS Plantáže.
Miestna časť Levočská dolina je riešená v samostatnom Mestským zastupiteľstvom v Levoči schválenom územnom pláne zóny. 
Lokalita – OS Stará hrhovská cesta(2)
	Časť lokality sa nachádza tiež nad hranicou súčasných tlakových pásiem, ale vzhľadom k osadeniu jestvujúcich, ako aj novo navrhovaných vodojemov ostáva tu jedine možnosť posilovania tlaku cez tlakové stanice pre vyššie osadené domy po napojení na jestvujúci vodovod.
Ostatné novo navrhované lokality  navrhované pre budúcu výstavbu v rámci Levoče, ako „Do šlichty a Štadtberg , majú možnosť zásobovania pitnou vodou napojením sa  priamo na  jestvujúce rozvody alebo zrealizovaním nových rozvodov napojením na jestvujúce rozvody vody. 
Obidve lokality budú pokryté z jestvujúcich vodojemov II. tlakového pásma, v najnižších miestach vzhľadom na malý rozsah  (vrstevnica 510,0 – 530,0) cez redukčné ventily. 
Pri lokalite „Štadtberg“, predpokladáme využitia potrubia DN 300, ktoré slúžilo ako prívodné Sp. Nová Ves – Harichovce - Levoča a v súčasnosti slúži  v meste ako zásobovacie potrubie od VDJ II. 

Miestna časť – Levočské lúky
Miestna časť Levočské lúky sa  nachádza  západne od  železničnej stanici a štátnej  cesty Sp. Nová Ves – Levoča. Miestny vodovod je napojený na konci obce Harichovce na líniovú časť vodovodu Spišská Nová Ves – Harichovce – Levoča, ktorý je  profilu DN 300mm. Prívodné potrubie je   z PVC  110/12,5  dĺžky 1 133,5m.
Rozvodné potrubie v obci je profilu   110 a 90mm PVC v dĺžke 544m. Priemerná potreba vody bola v projekte vypočítaná Qp = 0,723 l/s, Qmh = 1,953l/s.
Toto riešenie nie je vhodné vzhľadom k tomu, že tam nie je žiadna akumulácia, čo znamená, že  v prípade poruchy na prívodnom potrubí je celá miestna časť odstavená od dodávky vody. 
Potreba vody:
Obyvatelia  prírastok:			402 
Caravan-camp pre 80ks		200návštevníkov
 Potreba obyvatelia:				Qp = 402obyv. x 135l/o/d = 54 270l/d = 0,63l/s
 Camp						Qp = 200návšt. x 100l/náv.= 20 000l/d = 0,23l/s
Spolu:										74 270l/d = 0,86l/s
Priemerná denná potreba:			Qp = 0,86l/s
Maximálna denná potreba:			Qmd = 0,86 x 1,4 = 1,2l/s = 104,03m3/deň
Maximálna hodinová potreba:		Qmh = 1,2 x 1,8 = 2,16 l/s
Navrhujeme  - vybudovať pre túto miestnu časť samostatný vodojem s kótou dna 515,0 m. n. m. Do vodojemu by sa voda privádzala prívodným potrubím, ktoré v súčasnosti slúži na napojenie miestnych rozvodov. Jeho predĺžením až po vodojem a následne vybudovaním  vodojemu a zásobovacieho potrubia by sa zabezpečila väčšia istota v dodávke vody, hlavne vykrytie kolísania spotreby s ohľadom na plánovanú výstavbu  CARAVANCAMPU.
Z výpočtu vyplýva, že by bolo vhodné vybudovať vodojem o obsahu 100m3 (2x50m3), čo by znamenalo takmer 100% maximálnej dennej potreby. 
Miestna časť  - Nový dvor, a lokality „Rezerva  pre  priemysel, a Priemyselný park“ 
V tejto lokalite nachádzajúce PD má vyriešenú dodávku vody priamym napojením na prívodné potrubie DN 500 cez redukčný ventil a vlastnou vodomernou šachtou.
V prípade výstavby priemyselného parku v blízkosti  Nového dvora, ako aj pre rozšírenie priemyslu v blízkosti Levočských strojárni, je potrebné uvažovať s akumuláciou vody vo vodojeme. 
Navrhujeme:
Pre toto územie, ktoré sa nachádza medzi vrstevnicami 485,0m. n. m.  až 530,0 m. n. m.  pred vstupom do Levoče a plánujú sa na ňom vyššie spomínané aktivity uvažujeme dať do prevádzky jestvujúci vodojem 2 x 250m3  (562,5/566,0), ktorý v  súčasnosti nie je v prevádzke. 
K tomu je potrebné realizovať prípojku  k vodojemu 2x250, od prívodného potrubia DN 500 (prívod z VDJ Hrabušice)  a zásobné potrubie DN 200 od vodojemu späť k jestvujúcemu potrubiu DN 300, kde by sa napojilo na jestvujúce potrubie (nevyužívané potrubie starého prívodu  SP. N. Vsi – Harichovce – Levoča), a tak by sa v budúcnosti  zásobovala táto priemyselná časť Levoče. Pri  prepojení na jestvujúce potrubie DN 300, je potrebné osadiť uzáver na oddelenie tlakových pásiem.
Týmto riešením  by sme získali dostatočnú akumuláciu vody a nemuseli realizovať nový vodojem. Zároveň by sa využilo jestvujúce prívodné odstavené potrubie DN 300, ktoré v súčasnosti je využívané len v úseku nachádzajúceho sa v meste.
Čo sa týka „Vyhliadkovej reštaurácie“ (13), bolo by potrebné previesť prípojku z miestneho vodojemu, časti „Plantáže“. Odvedenie splaškových vôd by bolo možné realizovať samostatnou MČOV, ktorá by prečistené vody vypúšťala do Levočského potoka..
Miestna časť - Závada 
Závada – je zásobovaná pitnou vodou z miestneho vodovodu. Nad obcou sú zachytené 3 pramene, o výdatnosti min. 0,05 l/s a max. 0,45 l/s. Od záchytného objektu pre pramene 1 a 2, ktorý je na kóte 590,5m.n.m,  je voda vedená potrubím DN 65mm priamo do spotrebiska a od záchytného objektu prameňa 3, ktorý je na kóte 586,6m. n. m.  do vodojemu o objeme 20m3 s kótou min. hl. 583,40 a max. hl. 584,90. Pri vodojeme je osadená posilňovacia stanica tlaku AT 110/CR – 4  - 30 . Rozvodné potrubie v Závade je profilu DN 80 ale aj 65 čo nie je vyhovujúce.
Okrem toho je zachytený prameň pre rekreačné stredisko Strojsmaltu. /Levočské strojárne/ Jeho výdatnosť je potrebné zistiť, nakoľko aj z neho ide voda do obce.
Potreba vody – výhľad:
  
Obyvateľstvo		102 z toho cca 50 chalupárov
Lyžiarsky vlek s návštevnosťou	500 návštevníkov ( aj s chalupármi )

Potreba vody  obyvatelia:			102 x 135l/os/d = 13 770l/d
Návštevníci					450 x 3l/náv./d =    1 350l/d
Bufety, 6 zamestnancov			    6 x 400l/z/d  =    2 400l/d
Spolu:								      20 520l/d

Priemerná potreba:			Qp = 20 520 : 86 400 = 0,24l/s 
Maximálna denná potreba:		Qmd  = Qp x kd = 0,24 x 2 = 0,48l/s = 41,5m3 /deň
Maximálna hodinová potreba:	Qmh  = Qmd x kh = 0,48 x 1,8 = 0,864l/s

Maximálna výdatnosť zachytených prameňov je 0,45l/s (bez prameňa Strojsmaltu) a  nedosahuje maximálnu dennú potrebu pre výhľad, Qmax.d = 0,48l/s, preto je potrebné vyhľadanie ďalších prameňov, resp. zistenie výdatnosti prameňa, ktorý je  zachytený nad rekreačným zariadením Strojsmaltu.  V každom prípade je potrebné rozšírenie akumulácie vody tak aby spĺňala STN 75 5302 Vodojemy čl. 4.4 o potrebe využiteľného zásobného objemu min. 60%  max. dennej potreby  Navrhujeme rozšíriť jestvujúcu akumuláciu o 15 m3 
v novom vodojeme. Dalo by sa uvažovať s vodojemom pod zachyteným prameňom Strojsmaltu.
Tlakové pomery:
Závada sa nachádza medzi vrstevnicami 810,0 až 860,0 m. n. m. V súčasnosti jestvujúci  vodojem má kótu min. hl. 853,5 a max. 854,9m. n. m. Vo vodojeme je osadená posilňovacia stanica tlaku  AT 110/CR-4-30, ktorou sa posiluje tlak pre vyššie položené objekty. 
Nový vodojem, ktorý by bolo potrebné osadiť na kótu min. 870,0 – 880.00 m. n. m., pod zachyteným prameňom  Strojsmaltu  pravdepodobne nebude možné, vzhľadom na výšku zachyteného prameňa,  preto tiež musíme počítať s posilňovacou stanicou tlaku vo vodojeme.
Jestvujúce  vodovodné potrubia  nevyhovujúcich profilov ( DN 65 a 80mm), bude potrebné vymeniť za potrubie DN 100.  Nové potrubie DN 100 je potrebné dotiahnuť do nových lokalít a prípadne zaokruhovať sieť.
 
2.12.2.2.3. Odkanalizovanie

Popis terajšieho stavu
Stoková sieť  v meste Levoča je budovaná ako jednotná pre dažďové a splaškové vody. Stará stoková sieť bola budovaná z kameňa, bez revíznych šácht, vajcového profilu.  Niektoré stoky sa preto rekonštruovali, hlavne v starom meste. Ich rekonštrukcia nebola robená v celom rozsahu a preto sa stáva , hlavne pri silných dažďoch, že kapacita starej kanalizácie nestačí odvádzať prívalové vody a tie sa vylievajú cez šachty späť na cesty.
Nová kanalizácia je realizovaná hlavne na nových sídelných obvodoch, ale aj v starom meste, kde nahradila staré stoky.
Členité územie mesta bolo dôvodom pre vybudovanie zberačov A,B,C,D, A8-A,I, ktoré vhodne zbierajú odpadové vody a hlavným zberačom  „A“ ich privádzajú na čistiareň odpadových vôd.
	Kanalizácia v miestnych častiach:
Levočské lúky – majú splaškovú kanalizáciu ktorá ústi do miestnej  ČOV.. 
Nový dvor – v tejto lokalite je kanalizácia v nežiaducom stave a odpadové vody sú zachytávané v jestvujúcom septiku, ktorý už nevyhovuje. 
Levočská dolina – kanalizácia je iba v malom rozsahu  a je vyústená do potoka cez septik. V súčasnosti je  už vypracovaný samostatný územný plán aj s riešením vodného hospodárstva.
Závada – v tejto miestnej časti nieje kanalizácia. Odpadové vody sa zachytávajú v žumpách. 
Levočské strojárne – tiež patria k spotrebiteľom ako pitnej tak aj úžitkovej vody. Vypúšťanie odpadových vôd je po prečistení do recipientu Šibeničný potok. Na čistenie odpadových vôd slúži štrbinová nádrž a neutralizačná stanica. 
Do štrbinovej nádrže odtekajú odpadové vody z jednotlivých objektov priamo a z galvanizovne štrbinovú nádrž obtekajú a idú do neutralizačnej stanice. 
Kal z neutralizačnej stanice - galvanizovne je odvodňovaný na kalových poliach. Kal z neutralizačnej stanice odpadových vôd z lakovne a zo štrbinovej  nádrže nie je odvodňovaný.  Likvidácia kalu je zabezpečená v rámci odpadového hospodárstva spoločnosti. 
ČOV mesta Levoča
Čistiareň odpadových vôd  pre mesto Levoča je umiestnená juhozápadne  od mesta v údolí Levočského potoka po jeho pravej strane. 
Čistiareň bola  navrhnutá ako mechanicko – biologická, s kapacitnými údajmi  pre rok 2000:
		Prietokové údaje 	4 924 m3/deň
Qmin			      40 l/s
Qpriem		      57 l/s
Qmax			    114 l/s
Qmax.dažď.		     228 l/s
Denné množstvo BSK5  1350kg/deň
Ekvivalentný počet obyv.  25 000

Stav v roku 2001 /podľa VVaK - OZ Spišská Nová Ves/
Počet obyvateľov  napojených na kanalizáciu a ČOV: 13 951
Množstvo čistenej vody 	1 593 000 m3/rok – 4 364 m3 /deň
V tom splaškové vody	   485 000 m3/rok
           priemyselné		      6 000 m3/rok	
	ostatné		   159 000 m3/rok
 	zrážkové		    103 000 m3/rok
	balastné		    840 000 m3/rok		  
Z týchto údajov vyplýva že na ČOV priteká veľké množstvo balastných vôd.
V roku 2001 bola vysledovaná koncentrácia znečistenia vôd pritekajúcich na ČOV a na vyústení z ČOV:
Prítok:		CHSK = 282 mg/l
		BSK5	= 542 mg/l
		NL	= 110,6 mg/l
		RL	= 623,0 mg/l
		NH4	=   15 mg/l

Vyústenie:	CHSK	=  45,1mg/l
		BSK5	=  19,6 mg/l 
		NL	=  16,2 mg/l
		RL	= 656,3 mg/l
		NH4	=      1   mg/l

Ukazovatele čistenia:  /za posledné 4roky/

Na mechanickom stupni  čistenia:  
BSK5 = 22.5%		CHsK = 18.6%	NL = 26,4%
   RL = 2,3%		    NH4  =  6,9% 		

Na biologickom stupni čistenia:
BSK5 = 88,3%		CHsK = 79,5%	NL = 78.6%
   RL  = 2,6 %		    NH4 = 95,1%

Celková účinnosť čistenia:
CHSK5 = 83,7 %	BSK5 	= 86,3 %	NL = 85,6%	RL = 10,4%	NH4 = 93,5 %

Návrh  odkanalizovania  nových lokalít
Levoča - mesto
Navrhované nové lokality výstavby rodinných domov, bytových domov a občianskej vybavenosti v meste Levoča je možné po zrealizované  nových stôk v týchto lokalitách zaústiť do jestvujúcej kanalizácii. 
Pri výstavbe nachádzajúcej sa v blízkosti Levočského potoka by bolo vhodné uvažovať s odvedením dažďových vôd do potoka,  aby nedochádzalo k preťažovaniu ČOV dažďovými  vodami.
Zachytenie dažďových vôd  z extravilánu navrhujeme nad OS Krúpny jarok, záchytnou priekopou a cez lapák splavenín kanalizačným potrubím do Levočského potrubia.
Poznámka: pred realizáciou kanalizačného systému na uliciach Nová a Vysoká odporúča sa preskúmanie možností vedenia kanalizačného zberača cez súkromné záhrady a pozemky.
Návrh na rekonštrukciu jestvujúcich stôk:
Jestvujúca kanalizácia má niektoré úseky ktoré je potrebné rekonštruovať. Jedná sa hlavne o sútok zberačov „K“ a „D“, pod OK 3, pred križovaním  Levočského potoka by bolo vhodné podľa prevádzkovateľa zriadiť ešte jednu odľahčovaciu komoru (OK 3a). 
Stoka „I“ pod sídliskom Obzor, idúca okolo Železničnej stanici, sú vytvorené nevhodné sklonové pomery, čo spôsobuje zanášanie profilu stoky. 
Novú stoku – je potrebné vybudovať k  Športovému areálu. Táto stoka by zároveň slúžila aj pre jestvujúce domy pod športovým areálom, ktoré v súčasnosti nemajú ani vodovod ani kanalizáciu. Stoka by sa zaústila do jestvujúceho zberača D. V tomto prípade je tiež potrebné uvažovať aby čo možno najviac dažďových vôd bolo odvedených do Levočského potoka.
Okrem toho je v jednotlivých navrhovaných lokalitách sa musí počítať s výstavbou nových kanalizačných stôk, ktoré sa zaústia do jestvujúcich stôk gravitujúcich do jestvujúcej ČOV:
Lokalitu „Štadtberg“ uvažujeme odkanalizovať gravitačne do čerpacej šachty a odtiaľ výtlakom do miestnej kanalizačnej siete.
Lokality ktoré sú mimo možnosti zaústenia do jestvujúcej ČOV vyčlenené  pre  „Rozvoj priemyslu“ v blízkosti Levočských strojárni, pre „Priemyselný park“  v  blízkosti Nového dvora je potrebné riešiť ich odkanalizovanie samostatne, nezávislé od kanalizácie v meste Levoča, vzhľadom na lokalizovanie týchto aktivít. 
Navrhujeme realizovať samostatné malé čistiarne odpadových vôd -  MČOV.
Odpadové vody z týchto lokalít, ich množstvo a kvalita bude rozhodujúca pri návrhu ČOV. 
Po vyčistení by odpadové vody boli vyústené do Levočského potoka respektíve do Šibeničného potoka.
Nový dvor – je poľnohospodárska  lokalita s bytovými domami. V súčasnosti sú odpadové vody odvádzané kanalizáciou do miestneho septika, ktorý nevyhovuje. Preto je potrebné uvažovať s výstavbou novej kanalizácie, a malej čistiarne odpadových vôd (MČOV), s vyústením do Levočského potoka.
Pre výhľad na rok 2020 sa uvažuje so 74 obyvateľmi a s kapacitou pre PD 400 kráv a 530 ošípaných.
Potreba vody pre túto lokalitu navrhujeme vykrývať v budúcnosti s jestvujúceho vodojemu  v Levoči 2x250, ktorý v súčasnosti nieje v prevádzke. 
Potreba vody:
Obyvateľstvo:			74obyv. x 135l/os/deň = 9 990l/deň
PD – hovädzí dobytok	400ks x  60l/kus/deň = 24 000l/deň
          Ošípané 		500ks x  20l/kus/deň = 10 000l/deň

Priemerná denná potreba :		43 990l/deň = 0,51 l/s
Maximálna denná potreba:		Qmaxd = 0,51 x 2 = 1,02l/s 
Maximálna hodinová potreba:	Qmaxh = 1,02 x 1,8 = 1,84l/s

Odtok splaškových vôd:
Maximálny odtok spl. vôd:		Qspl. = 0,51 x 6,3= 3,2l/s
Likvidácia odpadových vôd  v spoločnej  MČOV pre obyvateľov ako aj z PD je možná až po špeciálnom riešení likvidácie surového odpadu od dobytka a ošípaných a to  buď priamou likvidáciou , alebo sa najsamprv anaerobne spracuje za vzniku bioplynu a až potom sa dočisťuje na ČOV. Po prečistení budú odpadové vody vyústené do Levočského potoka.
Vyhliadková reštaurácia - samostatnú MČOV uvažujeme aj pre výhliadkovú reštauráciu, s odvedením vyčistených  vôd do Levočského potoka, vzhľadom na jej polohu a z toho nemožnosť jej napojenia na kanalizačnú sieť Levoča.
Dažďové vody: 
Uvažujeme so zachyteným dažďových vôd z extravilánu záchytnou priekopou a odvedenie dažďovou kanalizáciou cez lapák splavenín  do Levočského potoka v lokalitách „Krúpny jarok“, pri  „Športovom areály“ a “nad Školou v prírode“.  Pri lokalitách s uvažovanou prevahou rodinných domou, je potrebné riešiť zachytávanie  dažďových vôd zo striech priamo na jednotlivých pozemkoch.  Tým zmenšíme prítok dažďových na ČOV, ktorý je v súčasnosti značný a tiež spôsobuje preťaženie kanalizácie hlavne v starom meste počas zrážok.

Miestna časť – Levočské lúky
Levočské lúky majú vybudovanú vlastnú ČOV aj splaškovú kanalizáciu. Z navrhovaných lokalít výstavby budú odvádzané splaškovou kanalizáciou odpadové vody do miestnej ČOV.
Odtok splaškových vôd – výhľad:
Maximálna denná potreba:			Qmd = 1,2//s = 104,03 m3 /deň
Maximálny odtok  splaškových vôd :	Qspl. = 1,2 x 3,5 = 4,2l/s

Miestna časť – Závada
Závada nemá v súčasnosti kanalizáciu. Odpadové vody sa zachytávajú v žumpách. Pri predpokladanom rozvoji ,  hlavne pri sezónnom zvýšení návštevníkov, je potrebné riešiť likvidáciu odpadových vôd v miestnej ČOV. 
Pre toto riešenie uvažujeme s vyústením vyčistených vôd do miestneho potoka Závada, ktorý má podľa údajov SHMÚ Bratislava z roku 2002 plochu povodia 4,4km2 , maximálne prietoky Q50 = 3m3 /s a Q100 = 4m3 /s. 
ČOV vzhľadom na rozdielne množstvo  prítoku odpadových vôd ( 102 obyv. a 450návšt.), by mala byť riešená spojením napr. viacerých kontajnerových  aktivačných čistiarni (AČB ), ktoré by  boli v prevádzke podľa potreby. Kanalizácia by bola splašková profilu DN 250-300mm.
Odtok splaškových vôd – výhľad:
Maximálna denná potreba:			Qmd = 0,48l/s = 41,5m3 /deň
Maximálny odtok splaškových vôd:		Qspl = 0,48 x 5,9 = 2,8l/s 

Dažďové vody  - budú sa  odvádzať povrchovými rigolmi  a cestnými priekopami.

Miestna časť Levočská dolina je riešená v samostatnom Mestským zastupiteľstvom v Levoči schválenom územnom pláne zóny. 

2.12.3. Zásobovanie elektrickou energiou 

Súčasný stav
Mesto Levoča a lokality riešené v tomto ÚPN-O je zásobené z  VN 22 kV vývodov č. 272,419 a 420. Distribučný rozvod NN je napájaný z trafostanice 22/0,4 kV, ich špecifikácia je uvedená v tabuľke z prieskumov a rozborov ktorú upresňujeme nasledovne:

								

Číslo	VN	Názov obce	Názov trafostanice	Typ trafostanice	Majiteľ	Počet	Výkon	
								
19	420	LEVOČA	AGROLEV	2,5-stĺpová	AGROLEV	1	400	
47	419	LEVOČA	AGROLEV 2	FeZn-stožiar	AGROLEV	1	250	
16	272	LEVOČA	AUTOSERVIS SPP	FeZn-stožiar	SPP	1	100	
45	420	LEVOČA	BENZINOVÁ PUMPA	Fe-stožiar	VSE	1	100	
28	419	LEVOČA	BITÚNOK	FeZn-stožiar	VMP	1	160	
21	420	LEVOČA	FINIŠ	vežová	FINIŠ	1	250	
34	420	LEVOČA	FRUCONA	2,5-stĺpová	VSE	1	630	
46	272	LEVOČA	GATER SPP	4-stĺpová	VSE	1	100	
13	272	LEVOČA	GYMNÁZIUM	murovaná	VSE	2	1260	
48	272	LEVOČA	HRADBY	4-stĺpová	VSE	1	400	
8	420	LEVOČA	HVIEZDOSLAVOVA	v budove	VSE	1	630	
44	420	LEVOČA	INŽINIERSKE STAVBY VINICA	2,5-stĺpová	IS KE	0	0	
18	272	LEVOČA	JAVORINKA	2,5-stĺpová	VSE	1	250	
36	272	LEVOČA	JILEMNICKÉHO	murovaná	VSE	2	1260	
42	420	LEVOČA	JMJ SPIŠ	FeZn-stožiar	JMJ	1	400	
5	420	LEVOČA	KINO	murovaná	VSE	2	800	
20	272	LEVOČA	LEVOČSKÉ STROJÁRNE	murovaná	STROJÁRNE	3	3000	
38	420	LEVOČA	MARIÁNSKA HORA	FeZn-stožiar	VSE	1	160	
32	272	LEVOČA	NAD TEHELŇOU, CIG.KOLÓNIA	2,5-stĺpová	VSE	1	400	
1	420	LEVOČA	NÁM.MAJSTRA PAVLA Č.4 MSU	v budove	VSE	1	630	
2	420	LEVOČA	NÁM.MAJSTRA PAVLA Č.52 FARA	v budove	VSE	2	1260	
24	420	LEVOČA	NEMOCNICA	murovaná	NEMOCNICA	2	800	
15	272	LEVOČA	OBS	murovaná	VSE	1	400	
29	420	LEVOČA	OBZOR	murovaná	VSE	2	320	
43	420	LEVOČA	PILOIMPREGNA	4-stĺpová	PILVUD	1	400	
7	420	LEVOČA	PLANTÁŽ	2,5-stĺpová	VSE	1	400	

Pokračovanie tabuľky
								
Číslo	VN	Názov obce	Názov trafostanice	Typ trafostanice	Majiteľ	Počet	Výkon	
								
10	420	LEVOČA	PLYNOREG. STANICA	2,5-stĺpová	SPP	0	0	
30	420	LEVOČA	PNZP	2,5-stĺpová	PNZP	1	630	
17	420	LEVOČA	POPRADSKÁ CESTA	FeZn-stožiar	VSE	1	250	
12	420	LEVOČA	REHABILITAČNÉ STREDISKO	murovaná	VSE	2	1260	
27	420	LEVOČA	ROZVOJ (ŽELEZNIČNÝ RIADOK)	murovaná	VSE	2	800	
40	419	LEVOČA	SAD	2,5-stĺpová	SAD	1	100	
14	420	LEVOČA	SADOVÁ, LÚČNA	FeZn-stožiar	VSE	1	250	
26	420	LEVOČA	SÍDLISKO PRAMEŇ	murovaná	VSE	2	800	
6	420	LEVOČA	SLEPECKÁ TLAČIAREŇ	murovaná	VSE	1	400	
39	272	LEVOČA	SPOU	FeZn-stožiar	VSE	1	160	
34	272	LEVOČA	SPP - STARÁ PÍLA	murovaná	VSE	2	320	
3	420	LEVOČA	ŠKOLA	murovaná	VSE	2	800	
9	420	LEVOČA	VAJANSKÉHO, ŠPITÁLSKA	murovaná	VSE	2	1260	
11	420	LEVOČA	VINICA	Fe-stožiar	VSE	1	400	
33	419	LEVOČA	VVAK ČISTIČKA	FeZn-stožiar	VVAK	1	160	
35	420	LEVOČA	VVAK NOVÝ DVOR	4-stĺpová	VSE	1	160	
41	420	LEVOČA	ZÁHRADKÁRSKA OBLASŤ	2,5-stĺpová	VSE	1	160	

Pokračovanie tabuľky
								
Číslo	VN	Názov obce	Názov trafostanice	Typ trafostanice	Majiteľ	Počet	Výkon	
								
23	272	LEVOČA	ZÁPAD 1.	murovaná	VSE	1	630	
31	272	LEVOČA	ZÁPAD 2.	murovaná	VSE	1	630	
22	272	LEVOČA	ZÁPAD 3.	murovaná	VSE	1	630	
37	272	LEVOČA	ZÁPAD 4.	murovaná	VSE	1	630	
49	272	LEVOČA	ZÁPAD 5.	murovaná	VSE	1	630	
25	420	LEVOČA	ZIMNÝ ŠTADIÓN	murovaná	VSE	1	630	
4	420	LEVOČA	ŽUPNÝ DOM	v budove	VSE	2	800	
L1	272	LEVOČSKÁ DOLINA	CHATA OUNZ	2,5-stĺpová	VSE	1	100	
L2	272	LEVOČSKÁ DOLINA	FEDORKIN JAROK	FeZn-stožiar	VSE	1	160	
L3	272	LEVOČSKÁ DOLINA	KOVÁČ VILA	2,5-stĺpová	VSE	1	160	
L4	419	LEVOČSKÁ DOLINA	MESTSKÉ LESY	2-stĺpová	VSE	1	100	
L5	419	LEVOČSKÁ DOLINA	OSADA	Fe-stožiar	VSE	1	100	
L6	419	LEVOČSKÁ DOLINA	PT POLICIA	2,5-stĺpová	KRAJ. POL.		400	
L7	419	LEVOČSKÁ DOLINA	VOLAREŇ	4-stĺpová	VSE	0	0	
L8	419	LEVOČSKÁ DOLINA	ZÁVORY - VOJSKO	2,5-stĺpová	VSE	1	100	
L9	420	LEVOČSKÉ LÚKY	ŠĽACHTITEĽSKÁ STANICA	2,5-stĺpová	VSE	1	400	
Z1	202	ZÁVADA	OBEC	FeZn-stožiar	VSE	1	160	
Z2	202	ZÁVADA	ŠPORTOVÝ AREÁL, ČAJOVŇA	2-stĺpová	VSE	1	160	
Z3	202	ZÁVADA	MULDA	2-stĺpová	VSE	1	100	

-	Pôvodná Tr č. 48 – Hradby je zrušená. Nahradená je novou murovanou transformovňou 630 kVA káblovým prívodom v pôvodnom očíslovaní: 48 (viď výkres).
-	Vybudovaná je nová trafostanica 100 kVA stĺpová s názvom Ruskinovský chodník s číslom 51. VSE
-	Vybudovaná je nová trafostanica 100 kVA – stĺpová (zatiaľ bez názvu) s číslom 52. VSE.
Celkový počet trafostaníc 22/0,4 kV v meste Levoča – distribučné VSE a jednoúčelové spolu: 52 ks, z toho distribučné 38 ks. 

Návrh riešenia
Bilancia očakávaných odberov v meste Levoča: osvetlenie a domáce spotrebiče – bez elektrického vykurovania:
Číslo lokality	Rod. domy (Pi kW)	Byt. domy (Pi kW)	OV
(Pi kW)	Spolu	Poznámka	
	Nové	Prestavba	Nové	Prestavba		(Pi kW)	(Ps kW)		
1	345,0	28,0	216,0	-	5,0	594,0	420,0	OV (1),(7)a(18) riešiť samostatne (Viď ďalší text.) 	
2	202,0	36,0	135,0	95,0	104,0	572,0	410,0		
3	140,0	-	128,0	-	313,0	581,0	430,0	Včítane BD Predmestie	
4	515,0	-	-	-	6,0	521,0	390,0		
5	553,0	-	-	-	6,0	559,0	400,0		
6	238,0	-	-	-	31,0	269,0	200,0		
Rozpyl	60,0	-	135,0	-	-	195,0	140,0		

	Celkom Pi = 3291,0 kW					Ps = 2390,0 kW
	Pre uvedené odbery navrhujeme nasledovné riešenie. (Navrhované trafostanice – 22/0,4 kV.)
	Navrhované trafostanice sú dimenzované na základe vybilancovania, pre očakávané nové odbery v jednotlivých lokalitách.

	Lokalita 1
-	Rekonštruovať novopostavenú jestvujúcu T 51 zo 100 kVA na 400 kVA s NN prepojom do T 50.
- Uvažovať s výkonovou rezervou T 31, T 37, T 49.
- Rekonštruovať existujúcu T 46 zo 100 kVA na 400 kVA výkon.
- Odbery pre OV (1) športový areál a (7) školu v prírode bude potrebné riešiť v samostatných štúdiách s trafostanicami Tn murovanými (kioskovými) a stožiarovými – na žiadaný príkon.
- Pre OV (18) uvažovať so stožiarovou trafostanicou T 55 o výkone    160 kVA.
- Pre OV (17) uvažovať so stožiarovou trafostanicou T 57 100 kVA.

Lokalita 2
-	Vybudovať novú kioskovú trafostanicu T 54 o výkone 630 kVA káblovou prípojkou.
-	Uvažovať s prevodom na VSE a rekonštrukciou jestvujúcej trafostanice T 44 na výkon 250 kVA.
-	Uvažovať s rekonštrukciou jestvujúcej murovanej trafostanice T 29 z 2 x 160 na 2 x 250 až 2 x 400 kVA.

Lokalita 3
-	Uvažovať s riešením novej murovanej trafostanice na mieste   jestvujúcej T 17 s výkonom 2 x 400 kVA.

Lokalita 4
-	Uvažovať s riešením novej kioskovej trafostanice na mieste jestvujúcej T 52 s výkonom 630 kVA.

Lokalita 5
-	Vybudovať novú murovanú trafostanicu T 56 o výkone 2 x 400 kVA napojením – smyčkovaním – zaveseným káblom medzi T 7 a T 41.

Lokalita 6
-	Vybudovať novú trafostanicu kioskového typu T 53 s výkonom 400 kVA káblovým prívodom.
	Úprava trás a zmeny typov VN vedení (vzdušné – káblové) bude potrebné previesť pre vytvorenie priestorov navrhovanej zástavby v nasledovnom rozsahu:
1.	Preložiť vonkajšie VN vedenie v lokalite 3 a 6 s úpravou trás a zmien na VN zavesenými káblami podľa situačného výkresu. Pripojiť navrhované   T 53.
2.	Preložiť vonkajšie VN vedenie v lokalite 4 s pripojením T 52 a T 18 zaveseným káblom (viď výkres).
3.	Zmeniť vonkajšie VN vedenie v lokalite 5 na zavesený VN kábel s pripojením T 56.
4.	Zrušiť vyznačené vonkajšie VN vedenie v lokalite 2  a pripojiť zaveseným VN káblom T 54.
	
	Levočské lúky

	Očakávaný odber v časti Levočské Lúky:
	Pre rodinné domy				Pi = 178,0 kW
	Pre bytové domy				Pi = 63,0 kW
	Pre plochu campingu a caravaningu	Pi = 400,0 kW
	Celkom					Pi = 641,0 kW	Ps = 500 kW

- V priestore jestv. trafostanice L9 – v prípade nedostatku výkonovej rezervy pre nové RD a BD – uvažovať s vybudovaním novej kioskovej trafostanice s výkonom 2x400 kVA s VN káblovou prípojkou.
- Vybudovať novú kioskovú trafostanicu L10 o výkone 400 kVA s VN vonkajšou a káblovou prípojkou.
Levočská Dolina
Elektrickú energiu zabezpečujú 22 kV vzdušné prípojky z vedenia č. 202. Pre distribúciu slúžia dve transformovne 22/0,4 kV.
L4 – Osada; stará mrežová; 100 kVA
L5 – Mestské lesy; dvojstĺpová; 100 kVA
Trafostanica L5 v blízkej budúcnosti má byť rekonštruovaná na výkon 630 kVA. Toho času je príprava v štádiu spracovania konečnej projektovej dokumentácie.
V riešenom území v lokalite Levočské kúpele je lokalizovaná aj trafostanica T3, ktorá nie je  v správe VSE a toho času je odber z nej vypnutý.
Jestvujúci stav elektrických zariadení bol zistený na predbežnej konzultácii so zástupcom VSE Sp. Nová Ves p. Ing. Dzimkom, dňa 20.3.2003.
Pre navrhované riešenie je uvažované s nasledovným očakávaným odberom:
Pre 35 navrhovaných rodinných domov – osvetlenie a domáce spotrebiče – Pi=90 kW,  Psúč. = 70 kW
Pre penzión (60 lôžok + 30 stoličiek)  Ps = 30 kW
Pre bufet (100 stoličiek)  Ps = 15 kW
Pre ubytovanie v súkromí naviac RD  Ps = 10 kW
Pre lyžiarsky vlek a umelé zasnežovanie je požiadavka na inštaláciu trafostanice 2 x 630 kVA jednotlivo, s odberom Pi = 400 kW. Uvažované je s 3 ks nástupnými centrami, čo pri á Pi = 400 kW znamená celkove Pi = 3 x 400 = 1200 kW a Psúč. = 1200 x 0,65 = 780 kW.
Na základe horeuvedených úvah očakávaný súčasný príkon bude: Ps = 70+30+15+10+780 = 905 kW. Vzhľadom na to, že uvažovaná lokalita nie je plynofikovaná a na základe konzultácie so zástupcom SPP Poprad (Ing. Bukovinský) dňa 13.3.2003 s plynofikáciou nie je uvažované (ani v tejto štúdii sa neuvažuje), bude nutné počítať s odberom elektrickej energie aj pre vykurovanie, s predbežným odberom pre cca 20 RD, penzión a bufet, spolu cca 400 kW. V tomto prípade bude celkový navrhovaný odber cca 1300 kW.
	Pre zabezpečenie tohto príkonu navrhujeme nasledovné riešenie:
- rekonštrukciu L5 (viď popis jestvujúceho stavu),
- v priestore vypnutej (cudzej) transformovne L6  vybudovať transformovňu L6a 22/0,4 kV / 2x630 kVA – kioskového typu s prípojkou VN káblom v zemi. 
- vybudovať novú transformovňu T4 (22/0,4 kV) o výkone 250 kVA s prívodom zaveseným VN káblom,
- vybudovať novú transformovňu T5 22/0,4 kV o výkone 2x630 kVA – kioskového typu. VN prívod vzdušný a čiastočne káblový,
- rekonštrukciu transformovne L4 z výkonu 100 kVA na výkon 250 kVA včítane podpernej rekonštrukcie a NN rozvádzača,
Jestvujúce VN prípojky nevyžadujú rekonštrukciu (viď popis jestvujúceho stavu). 
	Do celkového riešeného územia ÚPN mesta Levoča patrí aj miestna časť Závada. V tejto lokalite je navrhovaný nepatrný rozvoj a preto nie sú špecifikované nové nároky pre odber elektrickej energie, prípadne sú iba tak malé, že tie možno kryť  z rezerv jestvujúcich zdrojov. 
Plochy pre priemysel
Potreby elektrickej energie (v súlade s konzultáciou na VSE Sp. Nová Ves) budú riešené samostatne podľa predpokladaných nárokov vyplývajúcich z dnes pre ÚPN neznámych technológií, resp. druhov výroby. 
NN rozvod vo všetkých navrhovaných lokalitách sa navrhuje riešiť káblom uloženým v zemi.

2.12.4. Zásobovanie zemným plynom a teplom
Mesto Levoča a Lokalita Levočské Lúky sú zásobené z VTL plynovodu Spišská Nová Ves – Levoča DN 150 PN 40. Pre mesto Levoča slúžia dve regulačné stanice plynu RS 1 s výkonom 5000 m3/h a RS 2 s výkonom 3000 m3/h.
Výpočet z 24 hodinového odberu v najchladnejšom dni roka 2002.
Z RS 1 4030,0 m3/h.
Z RS 2 2760,0 m3/h.
V lokalite Levočské Lúky je RS o výkone 1200 m3/h. Rozvod plynu zo všetkých troch RS je stredotlaký (STL) 100 kPa a v centrálnej časti mesta Levoča nízkotlaký (NTL) so 4 ks regulátormi plynu.

Mesto Levoča
Návrh riešenia
Uvažuje sa so spotrebou na vykurovanie, prípravu teplej úžitkovej vody a prípravu jedál. V súvislosti s vykurovaním treba poznamenať, že pre rodinné domy navrhujeme samostatné domáce kotolničky, pre bytové domy a občiansku vybavenosť – je možnosť vykurovania riešiť cez jestvujúce kotolne mesta, ich prípadným rozšírením, v tomto ÚPN však doporučujeme ich vykurovanie a prípravu TÚV riešiť na báze zemného plynu novorealizovanými skupinovými kotolňami.
Bilancia očakávaných maximálnych ročných odberov plynu.
(Výpočet 1,6 m3/h a 4500 m3/rok pre RD a 2000 stupňodní pre BD a OV podľa obostavaného priestoru.
Spotreby plynu pre vykurovanie, prípravu TÚV a prípravu jedál:
Číslo 
lokality	Rodinné
domy	Bytové
domy	Občianska
vybavenosť	Spolu	
	m3/h	103.m3/rok	m3/h	103.m3/rok	m3/h	103.m3/rok	m3/h	103.m3/rok	
1	265,0	740,0	162,0	324,0	6,0	11,0	438,0	1075,0	
2	187,0	520,0	215,0	420,0	120,0	230,0	522,0	1170,0	
3	90,0	250,0	96,0	190,0	400,0	800,0	586,0	1240,0	
4	330,0	920,0	-	-	8,0	150,0	338,0	1070,0	
5	353,0	990,0	-	-	16,0	320,0	369,0	1310,0	
6	152,0	420,0	-	-	18,0	350,0	170,0	770,0	
Rozptyl	38,0	108,0			100,0	200,0	138,0	308,0	
	
	Celkom pre mesto Levoča: 	2561,0 m3/h
					      a  	6943.103.m3/rok 
 	Pre horeuvedené očakávané odbery navrhujeme pre mesto Levoča nasledovné riešenie:
a.)	Vybudovať  jednu novú regulačnú stanicu plynu VTL/STL VTL prívodom DN 80; PN 40 s výkonom 2000 m3, ktorá bude pripojená na jestvujúci STL  rozvod DN 200 (viď grafickú časť).
b.)	Rekonštruovať jestvujúcu regulačnú stanicu plynu RS2 z výkonu 3000 m3/h na 5000 m3/h.
c.)	Navrhované objekty – rodinné domy, bytové domy a občiansku vybavenosť (obchody, služby, šport a pod.) plynofikovať v celom rozsahu –100%- pripojením na jestvujúci STL rozvod. Dimenzie a predbežne predpokladané trasy rozvodu plynu sú zakreslené v grafickej časti ÚPN.
Potreby plynu pre plochy vyhradené pre (1) športový areál, (7) školu v prírode, (18) obslužné centrum a na priemyselnú výrobu riešiť samostatnými návrhmi z STL prípadne cez samostatné RS z VTL rozvodu.

Levočské Lúky:
Uvažuje sa so spotrebou na vykurovanie, prípravu teplej úžitkovej vody a prípravu jedál.
RD 114,0 m3/h ........320.103m3/rok
BD 38,0 m3/h...........76.103m3/rok
Celkom  152,0 m3/h a 396.103m3/rok 
Pre časť levočské Lúky predpokladané odbery bude možné zabezpečiť z jestvujúcej regulačnej stanice, ktorá je t.č. vo vlastníctve Fy. Slovosivo, jej prevedením do vlastníctva SPP pokiaľ výstupný tlak zodpovedá aj potrebám pre odbery obyvateľstva. Pri rozdielnosti týchto tlakov bude nutné – alternatívne – uvažovať so samostatnou regulačnou stanicou VTL/STL o výkone cca 200 m3/h, pripojenou na VTL plynovod Sp. Nová Ves – Levoča, umiestnenej vedľa jestvujúcej RS. Materiál STL rozvodu: PE; pre VTL oceľ s katódovou ochranou.
Jednotlivé odbery budú riešené domovými regulátormi.

Levočská dolina
Vzhľadom na malý predpokladaný odber zemného plynu a vysoké investičné náklady (vzdialenosť od Levoče) sa s plynofikáciou sa neuvažuje. Pre varenie, vykurovanie a prípravu TÚV (teplej úžitkovej vody) uvažujeme so spaľovaním ekologického paliva – drevo, PB plyn a  s elektrickou energiou. 

2.12.5. Telekomunikácie
Mesto je začlenené do primárnej oblasti Spišská Nová Ves (uzlový telefónny obvod) 053.
Riešené územie pozostáva z vlastného mesta Levoča a mestských častí Závada, Levočská Dolina a Levočské Lúky.
Nároky na počet Pp sú vypočítané na základe jestvujúceho a predpokladaného nárastu počtu bytov pre finálny stav v roku 2020. Podľa toho:
Počet bytov: 	Mesto Levoča    5 716
	Závada                    52
	Levočská Dolina	  73 	 
	Levočské Lúky      106
Riešené územie spolu               5 947
Pre byty navrhujeme 100%-nú telefonizáciu, t.j. 5 947 Pp. Pre občiansku vybavenosť navrhujeme 30%-nú telefonizáciu z celkového počtu navrhovaných HTS bytov, t.j. 1587 Pp.
(Celkový počet potrebných Pp pre mesto Levoča podľa územného plánu v roku 2020 bude 5947+1587=7534 Pp.
Listom KE 9746-2003/TR/OPR z 18.9.2003 nanesené požiadavky: návrh uloženia káblových telekomunikačných sietí pre Námestie Majstra sú zakreslené v graf. časti ÚPN.
Ďalšie požiadavky a podmienky uvedené vo vyjadrení Slov. Telekomunikácií (listy zo 4.6.2003 a 18.9.2003) bude potrebné zohľadniť v ďalších stupňoch projektovej dokumentácie a realizácie telekomunikačných rozvodov.

2.13. KONCEPCIA STAROSTLIVOSTI O ŽIVOTNÉ PROSTREDIE
Úroveň životného prostredia v riešenom území sa radí podľa publikácie Životné prostredie Slovenskej republiky v rokoch 1992-93 (MŽP )do dvoch tried:
- južná časť územia je zaradená do triedy II. – prostredie vyhovujúce
- severná časť územia je zaradená do triedy I. – prostredie vysokej úrovne

2.13.1. Základné zložky životného prostredia Voda
Z hľadiska typizácie patria podzemné vody južnej časti územia k pórovo-puklinovým a kapilárnym vodám kotlín so zásobou kategórie VII (4,0 – 2,6 l.s-1 na 1 km2), severná časť zasahuje do oblasti vôd pohorí – pórovo-puklinových vôd pieskovcových a zlepencových stredohorí s rovnakou zásobou.
Osou územia je Levočský potok, ktorý pramení juhovýchodne od Závady pod kótou Baranie rohy (926 m n. m.). V území priberá najmä nad Levočou viaceré krátke bezmenné obojstranné prítoky, z ktorých významnejšie sú pravostranné prítoky – Zimný potok, Peklisko, Vápenistý potok a Fedorkin jarok. V oblasti Levoče a pod ňou vtekajú do Levočského potoka viaceré obojstranné prítoky – Krupný jarok, Končistý, Krížny a Šibeničný potok, ako ja najvýznamnejší prítok Bicír so svojimi prítokmi – Kurimanským potokom, Kráľovcom a ďalšími bezmennými prítokmi. Vo východnej časti územia pramení ďalší významný potok Durst, ktorý po sútoku potoka z Rožkoviec tečie od hranice katastra ďalej ako Lodina. 
Podzemné i povrchové vody v území sú pomerne čisté, neznehodnotené. Podstatná časť územia k. ú. Levoča a k. ú. Závada sa nachádza v oblasti podzemnej vody, nevyžadujúcej úpravu na pitnú vodu. V oblasti Levočskej doliny vyžaduje podzemná voda odkysľovanie, na západnom a východnom okraji k. ú. Levoča sa vyskytuje podzemná voda, vyžadujúca jednostupňovú úpravu na pitnú vodu, v oblasti Levoče a Levočských Lúk sa vyžaduje dvojstupňová úprava. Pôda
Lesnatosť katastra Levoče predstavuje 39 %, v katastri Závady je lesnatosť 9,09 %. V pôvodnej vegetácii prevládali zmiešané dubovo-lipovo-smrekové lesy a južne orientované stráne pokrývali dubiny, v severnej časti sa vyskytovali jedľové a jedľobukové lesy. 
Trvalé trávne porasty sú prevažne polointenzívne, viac-menej prirodzené, doterajšími intenzifikačnými zásahmi však pomerne chudobné a monotónne. Výnimku tvoria niektoré plochy strmých strání alebo zamokrených plôch v alúviách, kde je veľmi hodnotná xerotermná alebo močiarna vegetácia. 
Oráčiny zaberajú značnú časť poľnohospodárskej plochy územia. K. ú. Levoča má zornenie 59,60 %, k. ú. Závada 0,33 %. V k. ú. Levoča sa väčšia časť ornej pôdy vyskytuje ako scelená, veľkobloková kultúra, v oblasti Odorice sú vďaka konfigurácii terénu lány oráčin menšie a v okolí Levoče sú často kombinované s medzami a krovinovou vegetáciou. Skutočný podiel ornej pôdy je v súčasnosti zrejme menší, nakoľko došlo k preradeniu nevyužívaných plôch oráčin do ostatných plôch, veľká časť oráčin je využívaná na pestovanie viacročných krmovín.
Kontaminácia pôdy nebola zistená nad rámec bežného znečistenia z poľnohospodárskej prevádzky a výroby, cestnej premávky a ďalších činností.

•	Ovzdušie
Znečistenie ovzdušia nepresahuje rámec bežného znečistenia z  malých a stredných zdrojov. V meste a jeho častiach sú malé a stredné zdroje znečistenia. Významným zdrojom je spaľovňa zdravotníckeho materiálu v nemocnici s polyklinikou.

•	Faktory negatívne ovplyvňujúce životné prostredie 
Všetky lesy v území ležia v zónach C a D imisného ohrozenia lesov. V riešenom území nebolo zistené poškodenie ihličnatých lesných drevín, ktoré sa nachádzajú v zóne C imisného ohrozenia lesa, nad očakávanú mieru pre daný typ lesa a parametre územia. Vegetácia v okolí cesty I/18 vykazuje známky poškodenia v prvom stupni, prejavujúce sa ojedinelými nekrózami na veľmi citlivých rastlinách.
Zaťaženie prostredia prachom a vibráciami nepresahuje rámec bežného zaťaženia z poľnohospodárskej prevádzky, priemyslu, súčasnej ťažby štrku a premávky na cestách.  
 
2.13.2. Zaťaženie prostredia hlukom z dopravy 
Pre vyhodnotenie hlukovej situácie z dopravy od zdrojov na hlavnej cestnej sieti a železnici boli použité novelizované Metodické pokyny SK VTIR Bratislava z roku 1984 „Na znižovanie škodlivých účinkov hluku v osídlení“. Posúdenie hlukovej situácie z dopravy bolo vykonané podľa Nariadenia vlády SR č. 40/2002 Z.z. zo dňa 16.1.2002 o ochrane zdravia pred hlukom a vibráciami, ktoré stanovuje najvyššie hodnoty hladín hluku vo vonkajších priestoroch.
Stanovenie úrovne hlukovej zaťaženosti územia mesta predstavuje výpočet hlukových izofón ako jeho plošné zobrazenie pri očakávanej prognóznej zaťaženosti dopravných sietí. (Viď schému č. 1: „Zaťaženie základnej komunikačnej siete mesta“ – nápočet k r. 2020.)
Výpočet hlukových izofón podľa uvedenej „Metodiky“ zohľadňuje tieto vstupné údaje:  - ročný priemer denných intenzít
	 - intenzita priemernej hodiny v dennej a nočnej dobe
	 - podiel nákladnej dopravy v dopravnom prúde
	 - najvyššia povolená návrhová a výpočtová rýchlosť
	 - pozdĺžny sklon a povrch komunikácie.
Výsledné výpočtové hodnoty vzdialenosti izofón od líniového zdroja (bez redukcií z útlmov terénnymi prekážkami a konfiguráciou) sú uvedené v tabuľke pre dennú aj nočnú dobu. Grafické znázornenie hlukovej situácie vo forme izofón (izolínií) ekvivalentných hladín je uvedené len pre dennú dobu vo výkrese č. 4 (Verejné dopravné vybavenie - 1:5 000).
Výpočet izofón ekvivalentnej hladiny hluku z dopravy na základnej cestnej sieti mesta Levoča – nápočet na prognózne zaťaženie k r. 2020:

             Zdroj dopravného hluku	Ročný priemer denných intenzít voz./deň	DENNÁ  DOBA  600 - 2200	NOČNÁ  DOBA  2200 - 600	
		Základná ekviv. hladina LAeq – 7,5 m dB(A)	Vzdialenosť izofón v m pri hlad. hluku	Základná ekviv. hladina LAeq – 7,5 m dB(A)	Vzdial. izofón v m pri hlad. hluku	
			70dB(A)	65dB(A)	60dB(A)	55dB(A)		65dB(A)	60dB(A)	55dB(A)	
D1 Jánovce-Levoča (križ.prelož.II/533)	15330	75,9	32	94	238	534	68,7	20	60	162	
D1 Levoča(križ.II/533)kríženie so želez.	16755	76,0	33	96	244	546	68,9	20	62	166	
D1 Levoča(kríž. so želez.)smer Sp. Podhradie	16755	76,8	40	112	278	610	69,6	24	73	191	
I/18 križ. Kurimany-Levoča (križ.prel.II/533)	3030	69,1	-	21	65	172	61,9	-	13	40	
I/18 Levoča (križ.diaľ.privádzač) – Popradská cesta	6480	70,4	9	29	84	217	63,2	-	17	54	
I/18 Levoča, Probstnerova ulica	8120	70,7	9	31	90	229	63,5	-	19	57	
I/18 Levoča (križ. Kežmarská) - križ. Štúrova ulica	7920	70,4	9	29	85	219	63,3	-	18	54	
I/18 Levoča (križ. Štúrova) – smer Sp. Hrhov	4140	69,4	-	23	69	181	62,2	-	14	44	
Diaľničný privádzač = preložka II/533	7990	72,5	15	47	129	315	65,4	9	29	85	
II/533 Levoča, Novoveslá ul. – križ. Železničný riadok	4890	68,6	-	19	59	159	61,5	-	11	37	
II/533 Novoveská ul. – areál priemyselných závodov	3670	68,1	-	17	53	144	60,9	-	10	33	
II/533 Novoveská ul. – smer Harichovce	1990	65,8	-	10	32	92	58,7	-	-	19	
MK levoča: ul. Železničný riadok – po žel stanicu	3050	65,1	-	8	27	79	58,0	-	-	17	
MK Levoča: ul. železničný riadok – po križ. M.R.Štefánika	2700	66,3	-	11	35	101	59,2	-	-	22	
MK Levoča: križ. M.R.Štefánika – nová časť – križ. Stará harich.	1680	65,4	-	9	29	85	58,2	-	-	17	
MK Levoča: Stará harichovská – Štúrova – križ. I/18	2820	65,9	-	10	32	93	58,7	-	-	20	
III/5333 Kežmarská c. (križ. I/18) – križ. ul. Greschika	4000	68,3	-	18	55	149	61,1	-	11	34	
III/5333 Kežmarská c. - smer Levočská dolina	1250	62,2	-	-	14	43	55,1	-	-	8	
MK Levoča ul. V. Greschika (severná časť)	3620	66,4	-	11	36	103	59,2	-	-	22	
MK Levoča ul. V Greschika juž. časť – križ. I/18	2330	64,9	-	-	26	77	57,8	-	-	16	
MK Levoča ul. Predmestie – ul. Francisciho	4780	66,7	-	12	39	109	59,6	-	-	24	
ŽELEZNIČNÁ  TRAŤ	
Posunovací obvod stanice	20 vlakov/deň	61,5	-	-	11	37	57,2	-	-	14	

Podľa nariadenia vlády SR č. 40/2002 Z.z. je pre kategóriu územia III (tab. č. 4) najvyššia prípustná hodnota ekvivalentnej hladiny hluku vo vonkajšom priestore:  
-	pre dennú dobu: 60 dB(A) – výnimočne 65 dB(A), výstavba škôl, nemocníc sa nepovoľuje, 
-	pre nočnú dobu: 50 dB(A) – pre chránené objekty škôl, viacpodlažných obytných budov a nemocníc v noci 40 dB(A).
Vykonané prepočty ukazujú, že napriek zníženiu dopravnej zaťaženosti na prieťahu cesty I/18 zostatková doprava s podielom 13 až 15 % obslužnej nákladnej dopravy (6500 až 8100 voz./deň) vyvolá prekročenie prípustných hodnôt 60 dB(A) ....85 až 90 m od cesty cez deň a 50 dB(A) ...cca 50 m od cesty v nočnej dobe.  Tento stav v tesnej blízkosti MPR nie je možné eliminovať ináč, ako postupnou zmenou funkcie objektov pozdĺž Probstnerovej ulice. Ďalšie priestory ktoré vyžadujú pozornosť z hľadiska dopravného hluku:
-	Sledovať aj naďalej hlukovú situáciu pozdĺž plánovanej trasy diaľnice D1 (osobitne v úseku prac. km 12,0 – 12,350 v oblúku R-750, priestor pôvodne plánovanej odpočívky - štúdie, projektu diaľnice).
-	Sledovať návrh uličného profilu novej zbernej cesty Nad strelnicou a ďalej zúžený profil Štúrovej ulice.
-	Prestavbou a výstavbou zbernej okružnej (ul. V. Greshika) sídl. Západ, odkloniť dopravu z úzkej časti Francisciho ul. a od  základnej školy.
-	Vymiestniť bývanie pozdĺž Popradskej ulice – zmena funkcie.
-	Orientovať, usmerňovať výstavbu chránených objektov do tzv. tichých zón, t.j. priestory vymedzené izofónami pod 60 dB(A) v zmysle naznačeného návrhu ÚPN mesta Levoča. (Výkres č. 5 (Verejné dopravné vybavenie).

2.14. PRIESKUMNÉ ÚZEMIA, CHRÁNENÉ LOŽISKOVÉ ÚZEMIA                  A  DOBÝVACIE PRIESTORY
V katastrálnom území mesta Levoča sa nenachádzajú chránené ložiskové územia, určené podľa § 16 banského zákona a dobývacie priestory určené podľa § 27 banského zákona. Rozhodnutím zn.156/2001 zo dňa 9.8.2001 bola povolená činnosť vykonávaná banským spôsobom pri ťažbe štrkopieskov v lokalite Levoča – časť Baláš na parcelách 3910/5, 3911, 3937, 3937/4,3938, 3939/1 a 3940/1 podľa schváleného Plánu využitia ložiska štrkopieskov Baláš Levoča. 

2.15. VYMEDZENIE PLÔCH VYŽADUJÚCICH ZVÝŠENÚ OCHRANU
Územím ktoré si vyžaduje zvýšenú ochranu je historické jadro mesta Levoča ktoré pre svoje kultúrno-historické bohatstvo bolo v roku 1950 vyhlásené za mestskú pamiatkovú rezerváciu (MPR). 

2.16. NÁVRH NA OBSTARANIE ÚZEMNOPLÁNOVACÍCH PODKLADOV,    ÚZEMNOPLÁNOVACEJ DOKUMENTÁCIE A INEJ DOKUMENTÁCIE PRE ČASTI RIEŠENÉHO ÚZEMIA
	Pre stanovenie podrobnejších zásad a regulatívov priestorového usporiadania a funkčného využívania pozemkov, umiestnenia stavieb na pozemkoch a zastavovacích podmienok jednotlivých stavebných pozemkov navrhuje sa zabezpečiť vypracovanie územného plánu zóny, resp. územnotechnických podkladov a inej dokumentácie. 
	Vzhľadom na krajinno-historické hodnoty jednotlivých častí riešeného územia a  z dôvodu urbanistickej a technickej  náročnosti riešenia sa navrhuje na  úrovni podrobnejšieho riešenia overiť tieto územia mesta:
•	Centrálna mestská zóna,
•	Závada,
•	Levočská Dolina,
•	Levočské Lúky,
•	obytný súbor Krupný jarok, 
•	obytný súbor Stará Hrhovská cesta, 
•	obytný súbor Kapustníky, 
•	obytný súbor Do šlichty,
•	obytný súbor Štadtberg, 
•	obytný súbor Levočské lúky - Kačeľak,
•	areál voľného času,
•	nový športový areál 
	Navrhnutá podrobnejšia dokumentácia bude vypracovaná v poradí podľa lokalizácie rozvojových zámerov mesta. Pre dosiahnutie požadovanej presnosti výstupov z vyššie uvedenej dokumentácie je potrebné zabezpečiť aktuálny geometrický plán, zameranie inžinierskych sietí a výškopis územia obytných súborov v príslušnej mierke.  

2.18. HODNOTENIE NAVRHOVANÉHO RIEŠENIA
Z environmentálneho hľadiska sa súbežne s konceptom územného plánu vypracováva strategické environmentálne hodnotenie v zmysle požiadaviek § 35 zákona č. 127/94 Z.z. o posudzovaní vplyvov ne životné prostredie.
Z hľadiska územnotechnických dôsledkov si navrhované riešenie za účelom zvýšenia dopravnej, funkčnej a sociálnej kvality riešeného územia vyžaduje asanáciu týchto areálov a budov:
•	Areál starej plavárne – schátralé zvyšky stavby nie sú vhodné na rekonštrukciu, na asanovanej ploche sa navrhuje vybudovať nové športovisko.
•	Starý poľnohospodársky dvor na sídlisku Západ – z hľadiska blízkej obytnej zóny hygienicky závadná prevádzka a schátralé budovy ako aj kontinuálne rozšírenie obytnej zóny si vyžadujú asanáciu. Na asanovaných plochách sa navrhuje výstavba rodinných domov.
•	Starý zimný štadión – lokalizovaný v stiesnených územných podmienkach nemá dostatok priestoru potrebného na jeho prestavbu a zdokonalenie potrebných technologických zariadení. Navrhuje sa jeho asanácia a územie funkčne využiť pre zariadenia občianského vybavenia, resp. cestovného ruchu. nový krytý zimný štadión sa navrhuje v novom športovom areáli v severnej časti mesta.
•	Časť budovy Centra voľného času OLYMP – navrhuje sa asanácia pre uvolnenia plochy pre zlepšenie priestorových podmienok, bezpečnosti cestnej dopravy a technického riešenia vyústenia Ovocinárskej ul. na Kežmarskú cestu.
•	Blok domov vymedzený Levočským potokom, ulicou Predmestie a Popradskou cestou – ide o menej efektívne využité územne s neusporiadanou a z veľkej časti funkčne nevhodnou zástavbou. Navrhuje sa asanácia funkčne a stavebno technicky nevhodných budov a prestavba územia pre polyfunkčné využitie (občianské vybavenie, cestovný ruch a bývanie).
•	Areál Mäso Spiš – navrhuje sa prestavba pre účely obchodnej vybavenosti.
•	Záhradky a záhradné domčeky pri Starej hrhovskej ceste - navrhuje sa prestavba na bytové domy a rodinné domy.
•	Areál starej strelnice a kynologického cvičiska – navrhuje sa plochu výhľadove v časovom súlade s potrebami mesta využiť pre výstavbu novej materskej a základnej školy.
•	 Schátralé rodinné domy na Potočnej ul. (č. parciel; 390, 392, 393/1, 393/2, 396, 437, 438, 440, 441, 443, 447) a na ul. Na hradbách (č. parciel; 2956, 2955, 2938, 2936, 2935), uvolnený priestor bude využitý na rozšírenie verejnej zelene v lokalite Śíspľac.
V súvislosti so vznikom nových obytných súborov sa navrhuje zmena sčítacích obvodov z dôvodu zachovania približne rovnakej veľkosti podľa počtu obyvateľov. Navrhovaný je jeden nový sčítací obvod s názvom Krupný jarok, v číslovaní sa využíva vynechaná položka 8. 
	Sčítacie obvody sú znázornené vo výkrese č. 9 – hranice zastavaného územia.     

3. GRAFICKÉ PRÍLOHY

          ZOZNAM  SCHÉM:

-	Lokalizácia navrhovaných obytných súborov

-	Návrh vymedzenia centrálnej mestskej zóny

-	Zaťaženie základnej komunikačnej siete – nápočet k r. 2020

-	Komunikácie základnej uličnej siete a návrh liniek prímestskej a mestskej dopravy

-	Významné výseky diaľkových pohľadov a hlavné dominanty mesta